סאטינדרה נאת בוז

סאטינדרה נאת בוז (בבנגלית: সত্যেন্দ্র নাথ বসু, נהגה "שוֹטֵּנְדְרוֹנַאתְהְּ בוֹשוּ", הגייה הינדית: "סֶטְיֵנְדְרֶה נַאתְהְּ בוֹס"; 1 בינואר 1894 – 4 בפברואר 1974) פיזיקאי-מתמטי בנגלי, חבר החברה המלכותית. הראשון שתיאר את התכונות הסטטיסטיות של קוונטים זהים הנקראים בוזונים על שמו (החלקיקים הזהים בטבע מתחלקים לשתי מחלקות: חלקיקים בוזונים וחלקיקים פרמיונים. הפוטון, חלקיק האור, הוא בוזון, בעוד שאלקטרון הוא פרמיון). התפלגות בוז-איינשטיין ועיבוי בוז-איינשטיין נקראים על שמו ועל שמו של איינשטיין שפרסם וקידם את התיאוריה של חלקיקים בוזונים.

בוז נולד בקולקטה, הבן הבכור משבעה ילדים. אביו, סורנדראנטה בוז, עבד כמהנדס בחברת רכבות הודית. התבלט בגיל צעיר כנער מחונן, שלט במספר רב של שפות מקומיות ואירופאיות, היה מוזיקאי מחונן, וזכה בציונים הגבוהים ביותר באוניברסיטה בה למד. בשנים 1916–1921 שימש מרצה לפיזיקה באוניברסיטת קולקטה וב-1921 התקבל למחלקה לפיזיקה באוניברסיטת דאקה. באותה תקופה הפיזיקה עברה את המהפכה של הפיזיקה הקוואנטית שמשכה את ליבו של בוז. בידודה של הודו והמרחק מאירופה מנעו ממנו להשתתף בכנסים וליצור קשרים אישיים עם מחוללי המהפכה – פלאנק, איינשטיין, בוהר, הייזנברג ושרדינגר.

ב-1924, הרצה לסטודנטים על קרינת גוף שחור וגילה דרך מקורית לקבל את חוק פלנק לקרינת גוף שחור משיקולים של מכניקה קוונטית. את התיאוריה הזו סיכם במאמר ב-1925 שנדחה ממספר כתבי עת שהיו החשובים באותה תקופה. כמוצא אחרון שלח את המאמר לאלברט איינשטיין, שהבין את חשיבות התגלית, תרגם את המאמר לגרמנית ושלח בשמו של בוז לעיתון המוביל של התקופה - Zeitschrift für Physik. בעקבות מאמר זה התפרסם בוז וקיבל הזמנות רבות ממוסדות אקדמיים ברחבי העולם, בעקבותיהן עזב לראשונה את הודו וחזר רק כעבור שנתיים לדאקה וקודם לדרגת פרופסור.

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים




קטגוריה:פיזיקאים הודים
קטגוריה:בנגלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:נפטרים ב-1974