חטיבת עודד

חטיבת עודד (חטיבה 9, בעבר: חטיבה 724, חטיבה 422) היא חטיבת חיל רגלים במילואים בצבא הגנה לישראל ואחת משלוש חטיבות גולני במילואים, יחד עם חטיבות אלכסנדרוני וכרמלי. החטיבה כפופה לאוגדת הבשן, אוגדה מרחבית בפיקוד הצפון. החטיבה הוקמה בזמן מלחמת העצמאות כאחת מחטיבות חזית צפון.

סמל החטיבה כולל "אַיָּלָה שלוחה" - סמלו של שבט נפתלי. בסיס הקבע שלה נמצא במחנה פילון.

כיום החטיבה מוזנת מיוצאי גדוד 12 של חטיבת גולני.

היסטוריה
מלחמת העצמאות
בפקודת המבנה הארצי מנובמבר 1947 הורה דוד בן-גוריון להקים מתוך גדודי ופלוגות החי"ש בערים ובמחוזות ארבע חטיבות סדירות, אשר הפכו בהמשך לשש, ולהתחיל בגיוס כל הכוח המסוגל ללחימה. בצפון הקימה מפקדת ההגנה את חטיבת לבנוני, שנקראה בתוכניות המוקדמות "חטיבת הצפון" וכללה את המרחב שמזכרון יעקב וצפונה. מפקדה של החטיבה היה משה כרמל והיא כללה את כל כוחות החי"ש במרחב.

בפברואר 1948 פוצלה החטיבה לחטיבת גולני בנפת יזרעאל, הכנרת, גלבוע ועד תל חי וחטיבת כרמלי (שנקראה כך על שם הר הכרמל) באזור חיפה ונפת זבולון (כלומר חיפה והגליל המערבי). במקביל פעלו בגזרה הגדוד הראשון והשלישי של הפלמ"ח, מהם הוקמה חטיבת יפתח.
ממוזער| 180px|אורי יפה, מפקדה הראשון של החטיבה
ב-1 ביוני 1948 קמה חטיבת עודד (בפיקוד אורי יפה שכינויו המחתרתי היה "עודד"), על בסיס גדוד אלון (גדוד ה' של "חטיבת לבנוני", ואחר כך גדוד 11 של "גולני") ממרחב חיפה, שהועבר מחטיבת יפתח שעזבה את הצפון, יחד עם כוחות חי"ם מאומנים מיישובי האזור ותגבורות בלתי מאומנות מהקלט. תפקיד החטיבה היה להחזיק במזרח אצבע הגליל ולהיערך מול הגולן. הקרבות המפורסמים ביותר של החטיבה היו קרב מלכיה השלישי, קרב תל עזזיאת, מבצע יואב ומבצע חירם. בשני הקרבות האחרונים פיקד עליה יצחק פונדק, בעקבות הדחתו של אורי יפה מתפקידו משום כישלונו לבלום את הפלישה הסורית, נפילת משמר הירדן והעמדת הגליל העליון בסכנת ניתוק משאר חלקי המדינה.

גדודי חטיבת עודד במלחמת העצמאות
 מספר הגדוד מפקד הרכב תאריך הקמה פעילות עיקרית 11 אביעזר פרידמן מתנדבי חי"ש מחיפה נובמבר 1947 קרב מלכיה השלישי, מבצעי ברוש, יואב וחירם 91 אפרים ליבנה, גואל לויצקי מתנדבי חי"ש מנפת הגליל העליון ופלוגה מגדוד 11, על בסיס חלק מגדוד 23 יוני 1948 קרב תל עזזיאת, מבצעי יואב וחירם 92 פיני ויינשטיין, יעקב ביברגל, וורנר שטראוס טירונים מלשכת ההדרכה הארצית, חיילי חי"ר גדוד 82 בחטיבה 8 יוני 1948 מבצעי יואב וחירםנפת חי"ם תל-חי

בקיץ 1948 קיבלה החטיבה לפיקודה האופרטיבי את גדוד 23 של חטיבת כרמלי לתקופה של כחודש. בנוסף, למשך זמן קצר, באוקטובר – נובמבר 1948, נעשה ניסיון להקמת גדוד נוסף, גדוד 93, של עולים ושל מתנדבי מח"ל מאמריקה הלטינית, אלא שהגדוד פורק עד מהרה.

בראשית 1949 פורק גדוד 11 וכוחותיו שימשו להקימת יחידת סיור 98 בחטיבת עודד ויחידת סיור 118 בחטיבה 11. בנוסף הוצב בחטיבה גדוד 102 ממחוז הגליל שאוחד עם גדוד 123 ממחוז חיפה.

במאי 1949 הוגדרה החטיבה כחטיבת מילואים, שנוצר באותה העת, והוא נועד לכלול את תושבי מחוז העמק והגליל. החטיבה כללה את גדודים 92, 93 ו־121. למפקד חטיבת המילואים מונה משה נצר.

מבצע קדש
במלחמת סיני כללה החטיבה בפיקוד אל"ם אברהם יפה (אחיו של אורי יפה) שלושה גדודי חי"ר: גדוד 91 בפיקוד סא"ל עוזי צייזלינג, גדוד 92, וגדוד 11 בפיקוד רס"ן זאב איילון (שהועבר תחת פיקוד חטיבה 27), יחידת סיור בפיקוד רס"ן אריה נחמקין, גמ"כ (גדוד מרגמות כבדות) 335 בפיקוד רס"ן חיים ביגון, גד"ש 402 מוקטן בפיקוד רס"ן ברוך רודקין וגונדת נ"ט 837 בפיקוד סרן טוביה לורבר, כמו כן תוגברה החטיבה בגדוד 121 מחטיבה 8. החטיבה נעה מאזור אילת דרומה, לאורך חופו המזרחי של חצי האי סיני, בציר שהתגלה במבצע ירקון, עד שארם א-שייח'.
250px|ממוזער|שמאל|הרמטכ"ל משה דיין (במרכז), אלוף פיקוד דרום אסף שמחוני (משמאל) ומפקד חטיבה 9, אברהם יפה (מימין), סוקרים מסדר של החטיבה בשארם א-שייח' עם סיום מלחמת סיני
ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון כתב איגרת לחיילי חטיבת עודד, לרגל מסדר הניצחון של החטיבה שנערך בשארם א-שייח' ב-6 בנובמבר 1956. את האיגרת מסר לידי הרמטכ"ל רב-אלוף משה דיין, שקרא אותה במסדר: באיגרתו כתב בן-גוריון:

מלחמת ששת הימים
במלחמת ששת הימים הייתה החטיבה, בפיקוד אהרן אבנון, בתהליך הסבה לחטיבה ממוכנת וכללה שלושה גדודים: גדוד 91 בפיקוד עוזי צייזלינג וגדוד 11 בפיקוד זאב איילון, שכבשו את העיר ג'נין, וגדוד 93 שהועבר למרחב אילת.

מלחמת יום הכיפורים
ממוזער|אנדרטה לחללי פלוגה א' מגדוד 377 במלחמת יום הכיפורים, על ציר הנפט, ליד מושב קשת.
במלחמת יום הכיפורים כללה החטיבה, בפיקוד מוטקה בן-פורת, את גדוד 377 - גדוד טנקי סופר שרמן בפיקוד בן ציון פדן, ושני גדודי חרמ"ש: גדוד 11 בפיקוד דב אלפנבוים, וגדוד 91 בפיקוד משה אגוזי. ב-7 באוקטובר בשעות הצהריים עלתה החטיבה לדרום רמת הגולן ותפסה את אזור אל-על. תחת פיקודה הועבר גדוד 278 מחטיבה 179, שהגיע לאזור אל-על בשעות הבוקר. החטיבה השאירה את גדודי החרמ"ש שלה באזור הכנרת ופעלה כחטיבת שריון עם שני גדודי טנקים (377 ו-278). החטיבה הועברה לפיקודה של אוגדה 146 ולחמה עמה מול הסורים בדרום רמת הגולן במסגרת הקרב על חושניה. בהמשך לחמה החטיבה גם בקרבות במובלעת הסורית.

ממלחמת יום כיפור עד מלחמת לבנון השנייה
החטיבה לא השתתפה במבצע שלום הגליל אך גויסה ונערכה להגנה ברמת הגולן. במהלך האינתיפאדה השנייה ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית ביהודה ושומרון ולקחה חלק בלחימה בטרור הפלסטיני.

מלחמת לבנון השנייה
במלחמת לבנון השנייה לחמה החטיבה, בפיקוד אנואר סעב, בגזרה המזרחית כחלק מאוגדה 366 ולקחה חלק בקרבות על מרג' עיון ואל-ח'יאם. במהלך הקרבות איבדה החטיבה לוחם אחד,  מגדוד 9211, שנהרג ב-9 באוגוסט בקרב בכפר קליעה.

מלחמת חרבות ברזל
החטיבה גויסה ב-7 באוקטובר 2023, ותפסה את גזרת הר דב וגבול לבנון במספר סבבי מילואים. במהלך מבצע חיצי הצפון נטלה החטיבה חלק פעיל במשימות התקפה ותמרון בלבנון. צק״ח החטיבה נכנס לכפר כילא ותל נחאס, איתר אמל״ח, חיסל מחבלים והשמיד תשתיות אויב החטיבה ביצעה פשיטות נוספות והשמידה תשתיות אויב. לאחר מבצע חיצי צפון פורסם כי לוחמי החטיבה ביצעו את מספר ימי המילואים הרב ביותר ביחס לחטיבות החי"ר המתמרנות. במהלך מלחמת חרבות ברזל ביצעה החטיבה למעלה מ-400 ימי מילואים בחמישה סבבי לחימה.

 חטיבת עודד כיום 
נכון ל-2024, חטיבת עודד כוללת חמישה גדודים: גדוד 7006, גדוד 9204, גדוד 9211, גדס"ר 6724 וגדס"ם (גדוד סיוע מנהלתי).
החטיבה מורכבת בעיקר מלוחמים בוגרי גדוד 12 של חטיבת גולני.

מפקדי החטיבה לדורותיהם

{| class="wikitable"
|- bgcolor="#FFBF00" align="center"
|שם||תקופת כהונה||הערות
|-
| אורי יפה || 1948|| מפקד החטיבה בזמן מלחמת העצמאות.
|-
|סגן אלוף יצחק פונדק || 1948–1949  || מפקד החטיבה בזמן מלחמת העצמאות, לימים מפקד גיסות השריון.
|-
| משה נצר || מאי 1949 – 1950 || לימים מפקד הנח"ל
|-
| יוסף נבו || || לימים ראש עיריית הרצליה.
|-
| סגן אלוף משה חורין || ||
|-
| אברהם יפה || 1953–1957 || מפקד החטיבה בזמן מלחמת סיני. לימים אלוף פיקוד צפון ודרום.
|-
| יששכר שדמי || ||
|-
| אהרן אבנון || 1960 - 1968 || מפקד החטיבה בזמן מלחמת ששת הימים.
|-
| מוטקה בן-פורת || || מפקד החטיבה בזמן מלחמת יום הכיפורים.
|-
|שי תמרי || ||לימים מפקד עוצבת עמוד האש.
|-
| פנחס נוי || 1975–1980 ||
|-
| משה פלד || || לימים חבר בכנסת ה-13 וה-14.
|-
| זאב צל || ||
|-
| אלי אד (אידלמן) || ||
|-
| מירון ענבר || ||
|-
| אליעזר רוזנבאום || ||
|-
| ניצן נוריאל || 1992–1994||
|-
| צבי ברקאי || ||
|-
| דרור רופא || ||
|-
| מופיד מרעי || || לימים חבר הכנסת ב.
|-
| חגי פלג || || לימים מפקד הימ"מ, ומנכ"ל המשרד לביטחון פנים והמשרד לעניינים אסטרטגיים.
|-
| אנואר סעב || 2006–2008 ||
|-
| אופק בוכריס || 2008–2010 || לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
|-
| מרדכי כהנא || 2010–2013 || לימים קצין איסוף קרבי ראשי.
|-
| אייל אסרף || 2013–2015 ||
|-
| שוקי ריבק || 2015–2017 ||
|-
| שי בן ישי || 2017–2019 ||
|-
| דביר חבר || 2019–2022 || לימים מפקד היחידה הרב-ממדית.
|-
| לירון אפלמן || 2022–2024 || מפקד החטיבה בזמן מלחמת חרבות ברזל, לימים מפקד חטיבת ההרים.
|-
| רועי מניס || 2024– || מפקד החטיבה בזמן מלחמת חרבות ברזל.
|}

לקריאה נוספת
 מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן - הגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992, עמודים 319–320, 80, 90
 המסע אל שארם א שייח, מאת אוריאל רינגולד, עם חטיבה תשע במערכת סיני, מעריב, תל אביב, 1966
 יהושע כהנא, מהלם ההפתעה להכרעה בקרב, 1979
 בנימין גשור, "חטיבה 9 במלחמת העצמאות", בתוך: ניר מן (עורך), עלי זית וחרב: משטרת ארץ ישראל''', כרך י"ד, ירושלים: כרמל והמרכז לחקר כוח המגן מייסודו של ישראל גלילי, 2014, עמ' 303–342

קישורים חיצוניים

 השרמנים שעצרו את הסורים - סיפורו של גדוד 377 בקרבות הבלימה וההבקעה ברמת הגולן, באתר יד לשריון
חטיבת עודד, באתר "יד לשריון"
גדוד 377, באתר יד לשריון

 צבי (אנטמן) אמיר, לוחמים אחד-אחד, סיפורו של גדוד 11 במלחמת העצמאות
 , ציוני דרך מפי בני, קצין בגדוד 377


הערות שוליים

*
קטגוריה:חטיבות צה"ל במלחמת העצמאות
עודד