ארבע התקופות

ארבע התקופות הן מושג מקביל ביהדות לארבע עונות השנה המקובלות ברוב העולם. התקופות קרויות על שם חודש תחילתן: תקופת ניסן היא עונת האביב, תקופת תמוז היא עונת הקיץ, תקופת תשרי היא עונת הסתיו ותקופת טבת היא עונת החורף. ארבע התקופות מוזכרות כבר בתלמוד הבבלי, אך בלשון חז"ל המילה "תקופה" מתייחסת בדרך כלל לנקודות השוויון וההיפוך שבהן מתחילות העונות. השימוש במילה "תקופה" לזמן תחילת רבעון מופיע כבר במגילות מדבר יהודה.

הלכות ומנהגים

ההלכות הקשורות לתקופה הן עיבור השנה (בזמן שלא היה מחזור קבוע), כדי שפסח יחול באביב (תקופת ניסן) וחג הסוכות יחול בסתיו (תקופת תשרי), וכן זמן שאלת גשמים בברכת השנים בחוץ לארץ וסוף זמן תעניות גשמים של יחידים.

גם ברכת החמה נאמרת בהתאם לזמן התקופה.

כמו כן יש מנהג התלוי בתקופה, והוא איסור שתיית מים בחילופי תקופות.

הגדרה
החלוקה לתקופות נועדה לשקף את החלוקה של שנה טרופית לארבע עונות. מאחר שבימי קדם לא היו נתונים מדויקים לגבי אורך השנה הטרופית, נקבעו התקופות לפי הערכות שונות של אורך השנה.

קירוב נוח לחלוקת התקופות הוא בעזרת הלוח הגרגוריאני שמבוסס על שנת החמה. לפי קירוב זה המעברים בין התקופות הם היום הארוך והקצר ביותר בשנה, ושני ימי השוויון: 21 בדצמבר (היום הקצר ביותר בשנה), 21 ביוני (היום הארוך ביותר בשנה), 21 במרץ (יום השוויון באביב) ו-23 בספטמבר (יום השוויון בסתיו).

מכיוון שהחלוקה לתקופות היא החלוקה האסטרונומית של השנה, הרי שכל תקופה מכילה שלושה מהמזלות האסטרולוגיים:
 תקופת ניסן: מזל טלה, מזל שור, מזל תאומים.
 תקופת תמוז: מזל סרטן, מזל אריה, מזל בתולה.
 תקופת תשרי: מזל מאזניים, מזל עקרב, מזל קשת.
 תקופת טבת: מזל גדי, מזל דלי, מזל דגים.

השיטות בחישוב התקופות
בתלמוד הבבלי הוזכרה רק שיטת שמואל (), ובלוחות שנה מציינים גם את שיטת רב אדא. שיטת רב אדא אינה מוכרת אצל הגאונים וכמעט שאינה מוזכרת בחיבורים מתקופת הראשונים. חיים זליג סלונימסקי טען שהיא הומצאה בספרד באמצע המאה ה-10, אבל כבר מוחמד אבן מוסא אל-ח'ואריזמי מזכיר אותה בחיבורו משנת 824. בהרצאה של שי ואלטר נטען, על פי גרסת רבי אביתר גאון בפרקי דרבי אליעזר, שבתקופת מצבות צוער (המאה ה-5) השתמשו בשיטה זו לעיבור השנה.

באמת ישנן עוד שיטות, שעיקר ההבדל ביניהן הוא באורך שנת החמה, שמשפיע ממילא על אורכה של כל תקופה. בכל השיטות - למעט שיטת האסטרונומים - ישנה סטייה כלשהי, שגורמת עם השנים להפרש של ממש בזמן התקופות. להלן מסוכמות כל השיטות, אורכה של שנת החמה לפי כל שיטה, אורכה של התקופה, הסטייה מהזמן האמיתי, ותאריך התקופה בדורנו. החישובים מסתבכים בשל התארכותה ההדרגתית של היממה, הנגרמת בעיקר מן החיכוך הנוצר מן הגאות והשפל.

תקופת שמואל

שיטה זו התקבלה אף על פי שאינה מדויקת, משום שהיא פשוטה לחישוב ומתואמת עם הלוח היוליאני. לפי שיטה זו השמש כעת במעלה ה- במזל .

אורך השנה: ¼365 יום

אורך התקופה: 91 יום ½7 שעות

הסטייה לשנה: 11 דקות 15 שניות (675 שניות) (הסטייה נובעת מכך שחישוב אורך השנה אינו מדויק. ואכן המפרשים דנו כיצד שמואל הביא חישוב שיש בו סטייה כה גדולה)

הסטייה בימינו: כ-15 יום (מובן בערך על פי חישוב הסטיות של כ-1,800 שנה, מאז זמנו של שמואל).

תאריכי התקופות (במאה ה-20 והמאה ה-21):
תקופת ניסן: 7/8 באפריל
תקופת תמוז: 7/8 ביולי
תקופת תשרי: 7 באוקטובר
תקופת טבת: 6/7 בינואר

אורך השנה זהה לשנה יוליאנית ולכן תקופת שמואל מקבילה ללוח היוליאני ובכל פעם שההפרש בינו ללוח הגרגוריאני גדל ביום (כל שנת 100 שאינה מתחלקת ב-400) גם תאריך התקופה מתקדם ביום.

תקופת ניסן חלה תמיד בשקיעה או בזריחה או בחצות היום או בחצות הלילה. תקופת תמוז חלה תמיד שעה וחצי אחר זמנים אלו. תקופת טבת חלה תמיד שעה וחצי לפני זמנים אלו. ותקופת תשרי חלה בדיוק באמצע שבין ארבעת הזמנים. כעבור ארבע שנים התקופה נופלת שוב באותה שעה ביממה, זה נקרא מחזור קטן של חמה. כעבור 28 שנה (4 × 7) התקופה נופלת גם באותו יום בשבוע, זהו אורך מחזור ברכת החמה.
+זמני התקופות לאורך המחזור הגדול (שעון חורף ישראל)מספר
השנההתקופהמספר מחזור קטן12345671ניסןשלישי 17:39ראשון 17:39שישי 17:39רביעי 17:39שני 17:39שבת 17:39חמישי 17:39תמוזרביעי 1:09שני 1:09שבת 1:09חמישי 1:09שלישי 1:09ראשון 1:09שישי 1:09תשרירביעי 8:39שני 8:39שבת 8:39חמישי 8:39שלישי 8:39ראשון 8:39שישי 8:39טבתרביעי 16:09שני 16:09שבת 16:09חמישי 16:09שלישי 16:09ראשון 16:09שישי 16:092ניסןרביעי 23:39שני 23:39שבת 23:39חמישי 23:39שלישי  23:39ראשון 23:39שישי 23:39תמוזחמישי 7:09שלישי 7:09ראשון 7:09שישי 7:09רביעי 7:09שני 7:09שבת 7:09תשריחמישי 14:39שלישי 14:39ראשון 14:39שישי 14:39רביעי 14:39שני 14:39שבת 14:39טבתחמישי 22:09שלישי 22:09ראשון 22:09שישי 22:09רביעי 22:09שני 22:09שבת 22:093ניסןשישי 5:39רביעי 5:39שני 5:39שבת 5:39חמישי 5:39שלישי 5:39ראשון 5:39תמוזשישי 13:09רביעי 13:09שני 13:09שבת 13:09חמישי 13:09שלישי 13:09ראשון 13:09תשרישישי 20:39רביעי 20:39שני 20:39שבת 20:39חמישי 20:39שלישי 20:39ראשון 20:39טבתשבת 4:09חמישי 4:09שלישי 4:09ראשון 4:09שישי 4:09רביעי 4:09שני 4:094ניסןשבת 11:39חמישי 11:39שלישי 11:39ראשון 11:39שישי 11:39רביעי 11:39שני 11:39תמוזשבת 19:09חמישי 19:09שלישי 19:09ראשון 19:09שישי 19:09רביעי 19:09שני 19:09תשריראשון 2:39שישי 2:39רביעי 2:39שני 2:39שבת 2:39חמישי 2:39שלישי 2:39טבתראשון 10:09שישי 10:09רביעי 10:09שני 10:09שבת 10:09חמישי 10:09שלישי 10:09
מספר מקורות מגניזת קהיר סימנו כל שנה במחזור באמצעות ארבע (או חמש) אותיות: מספר השנה בגימטריה (א' עד כ"ח), י(ום) או ל(יל), יום בשבוע (א' עד ז'), השעה של תקופת ניסן (א' - תחילת שעה ראשונה - לזריחה או לשקיעה, ז' - תחילת שעה שביעית - לחצות היום או הלילה). ואלו הם הסימנים: אלדא בלהז גיוא דיזז הלבא ולגז זידא חיהז טלזא ילאז יאיבא יביגז יגלהא ידלוז טויזא יויאז יזלגא יחלדז יטיהא כיוז כאלאא כבלבז כגיגא כדידז כהלוא כולזז כזיאא כחיבז.

תאריכי תקופת שמואל בלוח העברי נעים בטווח של חודש שהתחלתו וסופו מתאחרים ביום אחד מדי כ-300 שנה. הטווח כיום:
 תקופת ניסן: כ"ז באדר ב' - כ"ח בניסן (חל לראשונה בשנת ה'תשע"ג).
 תקופת תמוז: ל' בסיוון - א' באב (חל לראשונה בשנת ה'תשע"ג).
 תקופת תשרי: ג' בתשרי (יחול רק עוד פעם אחת - בשנת ה'תתכ"ג) - ג' בחשוון.
 תקופת טבת: ה' בטבת (יחול רק עוד פעם אחת - בשנת ה'תתמ"ב) - ו' בשבט (בשנת ה'תתל"א תיפול לראשונה בז' בשבט).
+חלות התקופות בשנים הקרובותתקופת תשריתקופת טבתתקופת ניסןתקופת תמוז
לוח שנה

בפרקי דרבי אליעזר ובכמה כתבי יד מגניזת קהיר מתואר לוח שנה בעל מחזור של 16 תקופות ש-11 מהן 91 יום וחמש מהן 92 יום: השלישית בשנה הראשונה, השנייה בשנה השנייה, הראשונה והרביעית בשנה השלישית, הרביעית בשנה הרביעית. כאשר תקופת שמואל נופלת לפני חצות היום אותו יום הוא הראשון של התקופה הבאה וכאשר התקופה נופלת בחצות היום או לאחר מכן אותו יום הוא האחרון של התקופה שעברה, כך תקופת ניסן מתחילה תמיד ב-26 במרץ בלוח היוליאני. גאורגיוס סינקלוס מזכיר בכרונוגרפיה שלו לוח שנה יהודי שבו שמונה חודשים בני 30 יום והחודש האחרון בכל תקופה הוא בן 31 יום, כמו בלוח השנה במגילות קומראן, אלא שהחודש האחרון בשנה הוא בן 32 יום - כמו השנה הרביעית בלוח מהגניזה. החודשים אצל סינקלוס נקראים באותם שמות של חודשי הלוח העברי, כמו בהתייחסויות של התלמוד ללוח שמשי. השנה אצל סינקלוס מתחילה ב-25 במרץ שהוא יום השוויון לפי יוליוס קיסר, יום אחד לפני הלוח מהגניזה. מחלוקת כזאת מוזכרת בגמרא  - רבי יוסי מתאים לסינקלוס ורבי יהודה לגניזה.

תקופת רב אדא

אורך שנת החמה המיוחס לרב אדא מחושב על פי ממוצע של מחזור 19 שנות לבנה עם עיבוריהן (העיבורים בלוח העברי מסודרים במחזור של 19 שנה). מסיבה זו יש לכל אחת מארבע התקופות טווח תאריכים קבוע בשנה העברית:
+טווח תאריכי התקופותשנות המחזורתקופת תשריתקופת טבתתקופת ניסןתקופת תמוז1כ"ב-כ"ד אלולכ"ה-כ"ז כסלוכ"ז אדר-א' ניסןא'-ג' תמוז2ד'-ו' תשריו'-ח' טבתי'-י"ב ניסןי"ב-י"ד תמוז3 (מעוברת)ט"ו-י"ז תשריי"ז-כ' טבתכ'-כ"ב אדר ב'כ"ג-כ"ה סיוון4כ"ה-כ"ח אלולכ"ח-ל' כסלוא'-ד' ניסןד'-ו' תמוז5ז'-ט' תשריט'-י"א טבתי"ג-ט"ו ניסןט"ו-י"ז תמוז6 (מעוברת)י"ח-כ' תשריכ'-כ"ג טבתכ"ג-כ"ה אדר ב'כ"ו-כ"ח סיוון7כ"ח אלול-ב' תשריב'-ד' טבתה'-ז' ניסןז'-ט' תמוז8 (מעוברת)י"א-י"ג תשריי"ג-ט"ו טבתט"ו-י"ז אדר ב'י"ח-כ"א סיוון9כ'-כ"ג אלולכ"ג-כ"ו כסלוכ"ו-כ"ח אדרכ"ט סיוון-א' תמוז10ב'-ה' תשריה'-ז' טבתח'-י' ניסןי'-י"ב תמוז11 (מעוברת)י"ד-ט"ז תשריט"ז-י"ח טבתי"ח-כ' אדר ב'כ"א-כ"ד סיוון12כ"ד-כ"ו אלולכ"ז-כ"ט כסלוכ"ט אדר-ב' ניסןב'-ה' תמוז13ה'-ח' תשריח'-י' טבתי"א-י"ג ניסןי"ג-ט"ו תמוז14 (מעוברת)י"ז-י"ט תשריי"ט-כ"א טבתכ"א-כ"ג אדר ב'כ"ד-כ"ז סיוון15כ"ז-כ"ט אלולל' כסלו-ב' טבתג'-ה' ניסןה'-ח' תמוז16ט'-י"א תשריי"א-י"ג טבתי"ד-ט"ז ניסןי"ז-י"ט תמוז17 (מעוברת)כ'-כ"ב תשריכ"ב-כ"ד טבתכ"ד-כ"ז אדר ב'כ"ח-ל' סיוון18א'-ג' תשריג'-ה' טבתו'-ח' ניסןט'-י"א תמוז19 (מעוברת)י"ב-י"ד תשריי"ד-ט"ז טבתט"ז-י"ט אדר ב'כ'-כ"ב סיוון
השנים לפי סדר מתקופות ניסן ותמוז המוקדמות ביותר עד המאוחרות ביותר: 8, 19, 11, 3, 14, 6, 17, 9, 1, 12, 4, 15, 7, 18, 10, 2, 13, 5, 16. הסדר לפי תקופות תשרי וטבת מתאים לשנה הקודמת (השנה מתחילה בניסן): 9, 1, 12, 4, 15, 7, 18, 10, 2, 13, 5, 16, 8, 19, 11, 3, 14, 6, 17.

לפי שיטה זו השמש כעת במעלה ה- במזל .

אורך השנה: 365 יום 5 שעות 55 דקות 25.44 שניות בערך (במדויק: 365 יום 5 שעות 997 חלקים [כל חלק הוא 1/1080 משעה] 48 רגעים [כל רגע הוא 1/76 מחלק]).

אורך התקופה: 91 יום 7 שעות 28 דקות 51.35965 שניות בערך.

הסטייה לשנה: 6 דקות 40 שניות (400 שניות) (הסטייה נובעת מכך שחשבון המחזור עם עיבור השנים אינו מדויק).

הסטייה בימינו: כ־5 ימים

תאריכי התקופות:
תקופת ניסן: 27 במרץ (נפלה לאחרונה ב-28 בשנת 1979 ותיפול לעיתים ב-26 החל משנת 2060)
תקופת תמוז: 26/27 ביוני
תקופת תשרי: 25/26 בספטמבר
תקופת טבת: 26 בדצמבר (נפלה לאחרונה ב-27 בשנת 1955 ותיפול לעיתים ב-25 החל משנת 2040)

תקופת רב אדא קצרה מתקופת שמואל ומשנה יוליאנית בכ-4.576 דקות ולכן התאריך נסוג עם השנים ליום מוקדם יותר. בכל שנת מאה שאין בה 29 בפברואר בלוח הגרגוריאני תאריך התקופה מתקדם ביום אחד. לאורך זמן ההתקדמות משפיעה יותר מהנסיגה.
+חלות התקופות בשנים הקרובותתקופת תשריתקופת טבתתקופת ניסןתקופת תמוז
יש להעיר כי שמואל ורב אדא נחלקו - בנוסף למחלוקתם באורכה של כל תקופה - גם מהו זמנה של תקופת ניסן הראשונה (בשנת א' לבריאת העולם). לכל הדעות זמנה היה בתחילת ליל רביעי, אבל נחלקו באיזה שבוע: לשיטת רב אדא זמנה היה באותו לילה שבו היה מולד חודש ניסן (1 באפריל 3760 לפני הספירה), ולשיטת שמואל זמנה היה שבוע לפני כן (25 במרץ). למחלוקת זו אין כמובן השלכה מעשית ישירה, אלא לחישובי התקופות שבכל השנים, עד ימינו. בשנת ב'ר"ד נפלה תקופת טבת לפי שמואל כ-10 שניות לפני תקופת רב אדא (בט"ו בטבת - 25 בדצמבר 1558 לפנה"ס) ומאז תקופות שמואל מאוחרות יותר. ההפרש כיום הוא  ימים וכ- שעות.

מחזור 28 שנים של שמואל ומחזור 19 שנים של רב אדא מתלכדים יחד מדי 532 שנים (19 פעמים 28). מחזור זה נקרא בגימטריה 'תקל"ב' וסיומו נחשב בכמה מקורות לעת רצון מיוחדת. למרות שמחזור תקל"ב אינו שימושי בלוח העברי אלא בלוח היוליאני לחישוב מועד הפסחא, בכל זאת כתבי יד עבריים מזכירים אותו כחלק מהמחזורים היהודיים.

התקופה המדויקת על פי האסטרונומים

אורך השנה: 365 יום 5 שעות 48 דקות וכ-45 שניות (מתקצרת עם הזמן)

אורכה של כל תקופה שונה, כיוון שמסלולו של כדור הארץ אינו מעגלי מדויק, אלא אליפטי, ומהירותו משתנה במשך השנה:

תקופת ניסן: 92 יום 18 שעות

תקופת תמוז: 93 יום 16 שעות

תקופת תשרי: 89 יום 20 שעות

תקופת טבת: 89 יום

תאריכי התקופות: - בכל השנים התאריך זהה כמעט לחלוטין (משום שהסטייה מזערית):
תקופת ניסן: 20/21 במרץ
תקופת תמוז: 20/21 ביוני
תקופת תשרי: 22/23 בספטמבר
תקופת טבת: 21/22 בדצמבר

התקופה על פי חכמי הודו והמזרח

גם חכמי הודו חישבו את "התקופה" (שנת כוכבים), ועל פי חשבונם:

אורך השנה: 365 יום 6 שעות 13 דקות

אורך התקופה:

הסטייה לשנה: 24 דקות

התקופה על פי עדת היחד

לוח השנה במגילות קומראן מבוסס על השיטה האסטרונומית שבספר מהלך המאורות:

אורך השנה: 364 יום

אורך התקופה: 91 יום

הסטייה לשנה: יום 1 וכמעט 6 שעות

 ראו גם 
ברכת החמה
איסור שתיית מים בחילופי תקופות
 ראשי שנים ביהדות
 נקודת השוויון
 עונות השנה
 נקודת היפוך

 קישורים חיצוניים 
 מחשבון תקופות שמואל ורב אדא


 הרב ישראל יצחק הלוי איצקוביץ, תקופות השנה, באתר "דעת"
 ד"ר שלום פייגלשטוק, תקופות השנה , באתר אוניברסיטת בר-אילן

 הערות שוליים 

קטגוריה:זמנים ביהדות
קטגוריה:יחידות זמן
קטגוריה:עונות השנה
קטגוריה:לוחות שנה יהודיים
קטגוריה:4 (מספר)