בית (שירה)

בית (מכונה גם מחרוזת וסטרופה) הוא רצף של מספר משפטים בשיר.
לרוב, בשירה קלאסית המשקל נשמר לאורך הבית. פעמים רבות, יחידת הבית גם מוגדרת על ידי החריזה או מספר שורות קבוע (כמו במבנים השיריים, דיסטיכון/קופלט, טרצינה, מרובע/קטרן, חמשיר או ססטט). כך לדוגמה, הקומדיה האלוהית של דנטה אליגיירי כתובה בטרצינות ומתחרזת במבנה של אבא, בגב, גדג, דהד וכן הלאה, מה שיוצר רצף של בתים בני שלוש שורות כל אחד.

מלבד המבנים השיריים, גם סכמות חריזה מגדירות בתים. כך חריזה חובקת, מסורגת או זו של מרובע מגדירות יחידות בנות ארבע שורות, כלומר, בתים בני ארבעה טורים. מצד שני, החריזה הצמודה, דווקא מפרידה בין שני חלקי הבית ובכך יוצרת מעין שתי יחידות נפרדות בתוך הבית, כמעט שני בתים נפרדים. לדוגמה, בשירו של דורי מנור, פרימה, בתים שונים חרוזים בסכמות חריזה שונות, כדי להבהיר רעיון מסוים, במקרה זה רעיון הפרימה שבשיר.

 הבית הראשון של השיר, מחורז בחריזה חובקת, אשר מגדירה באופן ברור את הבית כיחידה אחת בת ארבע שורות. הבית האחרון של השיר, מחורז בחריזה צמודה, אשר גורמת ליחידת הבית להיות רופפת יותר, כמעט מתחלקת לשני בתים בני שתי שורות. שימוש זה בתכונות של בתים, מייצג את הפרימה שבשיר.

בשירה מודרנית, בתי שיר יכולים להיות ממוקמים באופן שרירותי על פני הדף המודפס, זאת הודות למוסכמות דפוס, אשר משלבות אפשרויות, כמו שטח לבן, פיסוק או הדגשה.

התגלמות פחות ברורה מאיליה של השבירה לבתים, ניתן למצוא בסונטות של ויליאם שייקספיר, אשר מודפסות כיחידה אחת, כבית אחד גדול בן 14 שורות, אך יכולות להישבר לשלושה בתים בני 4 שורות המוגדרים על ידי סכמת החריזה המסורגת שלהם וקופלט אחד מסכם, שפעמים רבות מוזח שמאלה משאר השיר.

ראו גם
 אוטאבה רימה
 סטנזה ספנסרית
 הייקו
 קופלט
 קטרן
 חמשיר
 פסקה

קישורים חיצוניים


 שלמה שפאן, בית, סטרופה, באתר פרויקט בן יהודה
 מילון ספרות בתפוז אנשים
 מילון מונחים בספרות
 אמנון ששון, מחרוזת, בלקסיקון אתר הפיוט והתפילה

קטגוריה:מבני שירה
קטגוריה:שירה