רבי פינחס בן יאיר

רבי פינחס בן יאיר היה תנא בן הדור החמישי לתנאים.

 ביוגרפיה 
התגורר כנראה בלוד. על פי התלמוד, היה חברו של רבי יהודה הנשיא וחתנו של רשב"י. היה ידוע בחסידותו ובמידותיו המחמירות. לפי המסופר, אף חמורו הושפע ממידותיו ולא אכל שעורים לא מעושרותבראשית רבה ס ח. שיטתו ההלכתית אינה מוזכרת במשנה. אזכוריו במקורות התלמודיים הם בעיקר בהקשר של דברי אגדה. מתואר כבעל יכולת לחולל נסים. למשל מסופר שהורה לנהר להתחלק לשניים כדי שהוא ומלוויו יוכלו לחצותו. הסיפור על הנס אופייני להתייחסות העממית לאישים בעלי יחוד שהייתה להם יכולת לתקשר עם כוח עליון, כמו חוני המעגל. תחילתו של הסיפור היא שפנחס בן יאיר היה בדרכו לפדיון שבויים. התקופה היא לאחר מרד בר כוכבא שבעקבותיו נמכרו הרבה יהודים לעבדות. עובדה חשובה זאת המצביעה על פעילותו של רבי פנחס לפדיון שבויים ומתקשרת עם המיתוסים סביב דמותו.

בניגוד לדברי התלמוד, בזוהר נכתב שרבי פנחס בן יאיר היה חמיו של רבי שמעון בר יוחאי. פרשנים מסורתיים המקבלים את יחוס ספר הזוהר לרבי שמעון בר יוחאי מסבירים זאת במספר אופנים:
ממוזער|רחוב פנחס בן יאיר ביפו
 חלקים מהזוהר נכתבו בזמן מאוחר וכנראה נפלה טעות.
 בתלמוד ישנה טעות סופר ויש לגרוס חותנו.
 יש לקרוא את המילים המופיעות בתלמוד "שמע רבי פנחס בן יאיר חתניה ונפק לאפיה" בפיסוק אחר, כלומר, שרבי פנחס בן יאיר שמע את רשב"י חתנו מגיע ויצא לקראתו (חיבת ירושלים).
 שהיו שני אנשים שנקראו רבי פנחס, אחד חתנו של רשב"י והשני חותנו, תשובה זאת נדחתה במשך הדורות, אך ייתכן שהיו אכן שני אנשים בתקופת חז"ל בשם זה ללא כל קשר לחתנו של רשב"י.

כיום, גם בספרות התורנית, מקובל לטעון כי רבי פנחס היה חתנו של רבי שמעון ולא חותנו. היות שעיקר פועלו בספרות חז"ל היה בימי רבי יהודה הנשיא בנוסף לאזכורים שונים בספרות הזוהר לפיהם ניתן להבין שהיה חתנו. אם כי רוב הפרשנים המסורתיים בעבר, כגון החיד"א ואחרים דוחים זאת.

 מאמריו 
מאמריו מופיעים בברייתות או באגדתות המפוזרות בתלמוד הבבלי. מאמריו של רבי פינחס בן יאיר מעטים (הוא מוזכר בשמונה הקשרים בתלמוד הבבלי) אך הם מאופיינים בתוכנם העמוק, ועוסקים על פי רוב בנושאים של מוסר וטהרת-המידות.

 יסוד לספר מסילת ישרים 

הספר מסילת ישרים לרבי משה חיים לוצאטו מבוסס על מאמרו בתלמוד:

יש לציין שהתקיים מחקר רב בנוגע למבנה הנכון של הברייתא הנ"ל, בעיקר בשל חשיבותה הרבה כהדרכה לחיים נכונים. ישנן גרסאות רבות ושונות של סדר המידות המובאות בברייתא ובגרסאות שונות אף מוצאים מידות שונות.

 מקום קבורתו 
כ-1500 שנה לאחר מותו רבי נפתלי הרץ בכרך טוען בספרו 'עמק המלך' (בשם האריז"ל) כי רבי פנחס נקבר בבית העלמין העתיק בצפת תחת גל אבנים.

רבי אברהם ישמעאל חי סנגוינטי (תלמיד האור החיים), טוען כי ישנה מערה חלולה ההולכת מקברו עד מירון. יש שטענו שאביו נקבר עמו.

ע"פ אותה מסורת המתייחסת להאר"י לא נבנה מעולם על קברו 'מצבה' מפני שרבי פנחס לא נהנה מכספיהם של אחרים בחייו וכך גם במותו. בשנת תר"ע (1910) ביקש בעל החלקה הסמוכה להסיר את גל האבנים ולחרוש את השדה. נציגי הקהילה היהודית בצפת פנו לרב חיים נחום שכיהן במשרת החכם באשי באיסטנבול, וביקשו את עזרתו.ארכיון החכם באשי, תיקיה 8645, מסמך מספר 0150

ישנו מנהג המקובל בקרב פוקדי קברו להקיף את קברו 7 פעמים תוך כדי אמירת אנא בכח. מקור המנהג ברבי חיים אלעזר שפירא, האדמו"ר ממונקאטש.
ישנם רבנים מעדות שונות (כדוגמת הרב אליעזר שלמה שיק) שערערו על מנהג זה.

מספר עולי רגל ציינו את קבר 'פנחס בן יאיר' ביישוב ברעם, אבל כוונתם לפנחס אביו של נחמן קטופא מחבר נבואת הילד.

ראו גם
מדרש תדשא
חמורו של רבי פנחס בן יאיר
קישורים חיצוניים


 רבי פנחס בן יאיר, באתר MyTzadik
 רבי פנחס בן יאיר, באתר בית חב"ד

 פנחס בן יאיר, באתר צפת . נט
 קבר רבי פנחס בן-יאיר, באתר ישראל חופשת

הערות שוליים

קטגוריה:הדור החמישי לתנאים
קטגוריה:הדור הרביעי לתנאים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בצפת
קטגוריה:משפחת יוחאי