יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל

יום הזיכרון לנספי עליית יהודי אתיופיה (נקרא גם יום נספי סודאן) מצוין ביום ירושלים (כ"ח באייר) לזכר כארבעת אלפים מיהודי ביתא ישראל שנספו במהלך המסע ובהמתנה לעלייתם לישראל ממחנות הפליטים בסודאן בזמן מבצע אחים.
250px|ממוזער|שמאל| נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין בטקס האזכרה הממלכתי ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל בהר הרצל, מאי 2018

250px|ממוזער|ראש הממשלה בנימין נתניהו נושא דברים בטקס הזיכרון בירושלים לצד כהני ביתא ישראל, 1998.
 המסע והחיים במחנות הפליטים 

בשלהי שנות השבעים החל גל עלייה מאתיופיה, כאשר יהודים מקהילת אתיופיה יצאו לדרך העלייה לישראל. עלייה זו נסתייעה בהמשך באנשי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים וחיילי צה"ל. אלפי יהודים יצאו ברגל מכפריהם באתיופיה, תוך שהם מתחזים לפליטים, מערבה אל מחנות פליטים בסודאן. משם הוסעו הפליטים לח'רטום בירת סודאן, הוטסו למדינה אירופאית ומשם לישראל. פליטים אחרים הובאו לחוף הסודאני של הים האדום ונאספו משם על ידי כלי שיט של חיל הים, או הוטסו על ידי מטוסי חיל האוויר ממנחתים שהוכשרו במדבר הסודאני.

בשנים 1984 ו-1985, התרחש מבצע משה. כחלק מהסכם בין מדינת ישראל לבין סודאן, אפשרה סודאן מעבר יהודים דרכה לכיוון שדה תעופה ממנו הוטסו לבריסל ואז לישראל. לאחר שעלו בדרך זו כ-8,000 נפש, הודלף לעיתונות על קיום המבצע וכתוצאה מכך ביטלו הסודאנים את הסכמתם לנחיתת מטוסים בתחומם. בנוסף למאות רבות ששהו בסודאן בהמתנה לתורם, אלפי יהודים שלא ידעו על הביטול היו כבר בדרכם מאתיופיה לכיוון סודאן.
ממוזער|אביצ'ו בירוק, מדליקה משואה בטקס זיכרון לנספי יהדות אתיופיה בדרכה לישראל לזכר אמה סהלה סמאיי ושני ילדיה: אסמרו וסיסאי, שנפטרו במחנה הפליטים בסודאן בשל התנאים הקשים. טקס יום הזיכרון לנספי המסע לארץ ישראל של עיריית נתניה והנוער העובד והלומד, 2017
מאחר שהיהודים לא הכירו את הדרך, הם רכשו את שירותיהם של מורי דרך שלפעמים נטשו אותם בדרך אחרי שנטלו את כספם, לפעמים תוך כדי שיתוף פעולה עם שודדים ששדדו את רכושם של הפליטים והרגו בהם. בסיוע מורה הדרך הם נאלצו ללכת ברגל, במסלול הררי ובמסלול מדברי קשה ורבים מתו בדרך מתשישות, מרעב, וממחלות וכן היו שנרצחו על ידי שודדים או חיילים סודאניים. היהודים שמתו בדרך לא זכו לקבורה מחשש לחייהם של מי שניצל.

בסודאן, במחנות אליהם הגיעו, לא היה מספיק מזון, לא תמיד היו מים ראויים לשתייה, לא היה טיפול רפואי נאות והפליטים היו חשופים להתעללות החיילים והשומרים הסודאניים. רבים מתו במחנות ממחלות ומגפות, מצמא ורעב ואף התאבדו - חלקם נשים שנאנסו ולא יכלו לשאת את הבושה. כמו כן, במחנות לא נערכה קבורה על פי המסורת היהודית. חלק מאלו שהצליחו להגיע לסודאן, גורשו חזרה לאתיופיה ונאלצו לעשות את כל המסע המפרך חזרה לביתם.

באתיופיה ובסודאן נותרו עוד כ-15,000 יהודים, ובמשפחות רבות נותרו חלק מההורים או הילדים באתיופיה וחלק בישראל.

בהמשך אותה שנה הועלו מהמחנות בסודאן לארץ כאלף יהודים במבצע שבא, ביוזמת ג'ורג' בוש האב, שהיה אז סגן נשיא ארצות הברית. מבצע שבא נוהל על ידי אנשי CIA והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.

סך הכול עלו בעשור 1989–1980 16,965 מיהודי ביתא ישראל מתוך 153,833 עולים שעלו באותה תקופה.

 המאבק להכרה ביום הזיכרון 
קביעת תאריך רשמי ליום הזיכרון ליהודים שנספו בדרכם לישראל והקמת אתר ההנצחה בהר הרצל היה תהליך ממושך שהובילו עמותות ונציגי הקהילה. התאריך הנבחר, יום ירושלים, מסמל את החיבור העמוק בין יהודי אתיופיה לירושלים והכמיהה לזכות ולהגיע אליה. אולם, בחירת תאריך זה, מייצרת, לטענת פעילים יוצאי אתיופיה, את ההפרדה בין החגיגות של הרוב היהודי לבין יום הזיכרון של יהודים יוצאי אתיופיה.

אתר ההנצחה תוכנן בתחילה בסמוך לקיבוץ רמת רחל, מקום כינוס של יהודי אתיופיה בכל שנה ביום ירושלים. הקרן הקיימת לישראל הייתה אמורה להכשיר שטח להקמת אנדרטה ופיתוח המקום ומשרד הקליטה היה אמור לממן את הפרויקט. אולם, הקמת אתר הזיכרון לא התקדמה והמקום בו התקיימו טקסי הזיכרון לא היו התנאים לניהול אירועי זיכרון. כן, קיבוץ רמת רחל התנגד לבניית אנדרטה קבועה בשטחו וטען שהסיכום היה שהאנדרטה בקיבוץ תשתמש את הקהילה עד אשר ייבנה אתר זיכרון קבוע. בנובמבר 2003, קיבלה ועדת השרים לענייני עליה וקליטה את המלצת שרת הקליטה, ציפי לבני, להקים אתר הנצחה בהר הרצל לזכר הנספים. האתר נחנך בשנת 2007.

העמותה לזכר יהודי אתיופיה שנפטרו בסודאן בדרך לציון, פנתה לבג"ץ בשנת 2013 ודרשה להכיר במשפחות הנספים כאסירי ציון או הרוגי מלכות או כמי אשר נפלו בדרכם לארץ ישראל; לתמוך במשפחות הנספים בסיוע כלכלי, רפואי וסיוע אחר וכן להורות לממשלה על אכיפת ההחלטה שקיבלה בנושא הנצחת הנספים. בג"ץ דחה את העתירה.

הנצחה

בשנת 2007 נחנך בהר הרצל אתר ההנצחה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל, בשיתוף פעולה בין ההסתדרות הציונית העולמית, המשרד לקליטת עליה ומשרד הביטחון. על האנדרטה במקום חקוקים שמותיהם של 1388 נספים ששמותיהם אומתו מאז הטקס נערך במקום, בהשתתפות נציג ממשלת ישראל, נשיא המדינה, כהני ביתא ישראל, משפחות הנספים ואחרים. במהלך הטקס נשיא המדינה וראש הממשלה נושאים דברים וקסים מתפללים ושרים מזמורים.

את יום הזיכרון חותם בכל שנה טקס מרכזי הנערך בנתניה, ומופק על ידי תנועת הנוער העובד והלומד ועיריית נתניה. בטקס מודלקות ארבע משואות לזכר כארבעת אלפים הנספים והנעדרים. מדליקי המשואות הם, לרוב, בני משפחות של נספים. יום הזיכרון ליהודי אתיופיה מצוין במערכת החינוך ובתנועות הנוער. במאי 2015 התחילה החברה למתנ"סים לקיים את מיזם "סיפור על הדרך", בו מספרים יוצאי הקהילה האתיופית את סיפור המסע שלהם ארצה, במפגשי סלון אינטימיים בכל רחבי הארץ.

אתר הנצחה נוסף נמצא בגבעת המטוס.

קישורים חיצוניים

 הנצחת יהודי אתיופיה שנספו בעלייתם לארץ דרך סודן באתר ההסתדרות הציונית העולמית
 ״לא נפסיק ללכת לארץ ישראל״, מספרים על מסע העלייה המפרך מאתיופיה, באתר בית אבי חי.
 בין אתיופיה לישראל עדויות עולי אתיופיה באתר סנונית.
 בכייה לדורות? באתר אגודת יהודי אתיופיה (iaej)
האנדרטה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל - הר הרצל באתר המשרד לקליטת העלייה



 מפעל דפי העד של היהודים האתיופים, באתר ארכיון המדינה, מאי 2021
יום הזיכרון לנספי סודן, סרטון עדויות בהפקת הקונגרס הישראלי, משרד העלייה והקליטה והמרכז למורשת יהודי אתיופיה, 8 במאי 2021

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מבצע אחים
אתיופיה
קטגוריה:ביתא ישראל
קטגוריה:יהדות אתיופיה בישראל