עיר נמל

שמאל|ממוזער|250px|ציור משנת 1810 לערך המתאר את נמל ג'נובה ההיסטורי
עיר נמל היא עיר מתמחה שבה יש או היה נמל. לנמל השפעה רבה על כלכלתה ועל אופייה של העיר שבה הוא שוכן, ולרוב קשורה התפתחות העיר קשר ישיר עם הנמל.

לאורך ההיסטוריה, ערי נמל רבות שגשגו מבחינה כלכלית וצמיחתן הואצה עם הקמת הנמל, זאת ממספר סיבות:
סחורות המגיעות אל עיר הנמל נקנות במחיר זול יותר מאשר סחורות אשר יש צורך להמשיך להוביל אותן דרך היבשה אל ערים אחרות. כאשר תושבי עיר נמל מסוגלים לרכוש סחורות זולות יותר ואף מגוונות יותר לעומת ערים אחרות, צומחת כלכלת העיר.
מבחינת תנועת נוסעים ותחבורה, עד עידן התעופה בו עיקר התחבורה הבין-יבשתית נעשתה דרך הים, קל היה יותר להגיע מעיר נמל לעיר נמל אחרת ואילו ההגעה לערים בפנים היבשת אורכת זמן רב יותר. מסיבה זו ערי נמל מארחות תיירים, סוחרים ונוסעים אחרים הרבה יותר מערים אחרות ואלו משאירים בדרך כלל חלק מכספם בעיר אשר שימשה אותם כעיר מעבר.
לבסוף, ערי נמל היסטוריות דוגמת ונציה וג'נובה (ג'נובה) באיטליה החזיקו גם צי אוניות מלחמה אשר הגנו על העיר ושימשו ככח צבאי משמעותי.

ערי נמל הן לרוב ערי חוף השוכנות לצד ים או אוקיינוס. קיימות גם ערי נמל כמו לונדון, רוטרדאם ופרנקפורט שאינן ערי חוף אלא ערים בהן זורם נהר גדול ובהן הנמל (לפחות הנמל ההיסטורי) שוכן לצד הנהר. בערים כאלה התאפשרה למעשה הבאת הסחורות עד עומק היבשה באמצעות הנהר ובכך נחסכה במידה רבה הובלת הסחורות באמצעי נוסף דרך היבשה. נמלים כאלו התאפשרו רק במקומות בהן רוחב הנהר אפשר זאת. בערים רבות שהתפתחו כערי נמל סביב נהר, הועבר מאוחר יותר הנמל למורד הנחל, קרוב יותר לשפך הנהר לים, כדי להתאים לספינות המשא המודרניות. תרחיש זה המאפיין ערים רבות קורה בדרך כלל לאחר שהעיר כבר צמחה לממדים של מטרופולין גדולה ואינה תלויה יותר בנמל מבחינה כלכלית.

את הרקע הכלכלי לחשיבותן של ערי נמל יש להבין כחלק ממסלולו של מוצר העובר ממקום ייצורו עד צרכן הקצה. העברת סחורות מכלי תחבורה אחד לשני מייקרת את הובלתו באופן משמעותי, במקרים רבים יותר מאשר הובלתו למרחק גדול יותר. האפשרות להעביר סחורות מהנמל ישירות אל סיטונאים ואף אל קמעונאים היא למעשה הגורם הכלכלי המשמעותי בעיר הנמל.

בנוסף, ובעיקר בעידן המודרני, הנמל עצמו מספק תעסוקה למאות עובדים המועסקים בו. בנוסף לכך מספקת העיר מגוון שירותים לספינות הפוקדות את הנמל ולנוסעיהן:
 שירותים לטיפול במטענים המגיעים אל הנמל או יוצאים דרכו: עמילות מכס, שיגור בין-לאומי וכדומה.
 מקום אחסון למטענים, כגון ממגורות, מגרשים לאחסון מכולות ועוד.
 שירותים לצוותי הספינות: מקומות בידור, שירותים אישיים שונים.
 שירותים לנוסעי הספינות.
 תעשייה הנשענת על הנמל: מספנות, תעשייה פטרוכימית וכדומה.

עיר הנמל חייבת להיות מקושרת היטב לדרכי תחבורה יבשתיות, ובפרט מסילות רכבת וכבישים, שמאפשרות הובלת מטענים אל הנמל וממנו. נמלי ים מודרניים כוללים בדרך כלל רציפים של מסילות רכבת אליהם יכולים להגיע העגורנים הפורקים את המכולות או מסילות מקומיות המבצעות את השינוע. מבנה זה מייעל באופן משמעותי את שינוע הסחורות מנקודה לנקודה.

ערי נמל בארץ ישראל
שמאל|ממוזער|250px|קיסריה היא עיר נמל שהוקמה בשנים 13–25 של לפני הספירה, ושימשה כבירת ארץ ישראל בתקופה הרומית.
שמאל|ממוזער|250px|חיפה, עיר נמל ישראלית שבתחומיה נמצא אחד הנמלים המרכזיים במדינה. התמונה צולמה מטיילת לואי במרכז הכרמל. במרכז התמונה ניתן להבחין בעגורנים של נמל חיפה ובצדה הימני ניתן להבחין בקצה שובר הגלים של נמל הקישון.
בארץ ישראל מספר ערי נמל מודרניות וכן ערי נמל היסטוריות. עיר הנמל ההיסטורית הידועה ביותר היא יפו שבה שכן נמל מן העת העתיקה ועד למאה ה-20, והוא הפך את יפו לאחת מערי הנמל החשובות ביותר בחוף המזרחי של הים התיכון אשר ממנה המשיכו נוסעים רבים לירושלים. ערי נמל היסטוריות נוספת הן עזה, אשדוד-ים, עכו, קיסריה ואפולוניה.

ארבעה נמלי ים מודרניים קיימים כיום בישראל: נמל חיפה, נמל המפרץ, נמל אשדוד ונמל אילת. חיפה אף התפתחה כעיר נמל. באשדוד מהווה הנמל מקום תעסוקה ראשון במעלה לתושבי העיר, אך כעיר מודרנית בה הוקם מראש נמל מודרני רק בשנות ה-60, לא היווה הנמל מחולל משמעותי להתפתחות העיר אשר תוכננה ברובה מראש. בעבר גם בתל אביב היה נמל, אך כיום הוא הוסב לאזור מסחר ובילוי בשם נמל תל אביב.

ראו גם
 מרחב עורפי
 קטגוריית נמלים בוויקיפדיה

 קישורים חיצוניים 




*
נמל
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית