ברכת משה

ברכת משה היא הברכה שבירך משה את שבטי ישראל טרם מותו. הברכה מופיעה בספר דברים פרק לג, בתחילת פרשת וזאת הברכה, שהיא הפרשה המסיימת את התורה. לפי הפסוק הפותח את הפרק,  מפרשים אבן עזרא והכלי יקר שאין זו ברכתו האישית של משה, אלא ניתנה לו בנבואה. 

מרבית הברכות עוסקות בתיאור אופי השבט או אופי נחלתו.

סדר הברכות

אחרי מבוא כללי מברך משה את השבטים לפי הסדר הבא: ראובן, יהודה, לוי, בנימין, יוסף (עם התייחסות ספציפית למנשה ואפרים), זבולון, יששכר, גד, דן, נפתלי, אשר ולאחר מכן סיכום כללי. מרבית הברכות קצרות - פסוק או שניים. הברכות לשבט לוי ולשבט יוסף ארוכות יותר, ושבט שמעון כלל אינו זוכה לברכה. אבן עזרא נימק את סדר השבטים בברכה:

הברכות

פתיח

ראובן

יהודה

לוי

בנימין


יוסף, אפרים ומנשה

זבולון וליששכר

הברכה מתייחסת, ככל הנראה, לפולחן בהר הכרמל, שם נעבד בעל הכנעני־פיניקי (עד לתקופה הרומית, אז כבר מוזג עם זאוס/יופיטר).

גד

דן

נפתלי

אשר

סיום

ברכת יעקב וברכת משה
לברכת משה לשבטים קדמה ברכת יעקב לבניו, אבותיהם של השבטים. בעוד שבברכת יעקב יהודה ויוסף זוכים לברכות ארוכות ומפורטות, בברכת משה לוי ויוסף זוכים לברכות מפורטות וברכתו של יהודה מתקצרת מאוד. 

פרשני המקרא עסקו בהרחבה בזיקה שבין שתי ברכות מקבילות אלה. יאיר גנז מוצא בברכת משה מגמה של פיוס, המופנית אל שבטים שננזפו בברכתו של יעקב.

בנוסף, לפי המנהג המקורי, ההפטרה של פרשת וזאת הברכה הייתה ברכת שלמה, שברך את העם בשמיני עצרת, ומקביל לפרשה.

קישורים חיצוניים

  - הטקסט המלא של הפרשה בצירוף פירושים רבים
 נחמה ליבוביץ, ברכת משה וברכת יעקב, באתר "גיליונות נחמה"
 ברכות משה - חלוקת תפקידים לשבטים?, באתר הניווט בתנ"ך
 יואל בן-נון, ברכת משה לישראל ולשבטים, באתר של יואל בן-נון
 יאיר גנז, מגמת הפיוס בברכותיו של משה בפרשת "וזאת הברכה", שמעתין 116-115, תשנ"ד, באתר "דעת"

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פרשת וזאת הברכה
קטגוריה:ברכות (מנהג דתי)
קטגוריה:משה