אהוד גזית

אהוד גזית (נולד ב-1966) הוא ביופיזיקאי, ביוכימאי וננוטכנולוג ישראלי, פרופסור מן המניין ומופקד הקתדרה לביוטכנולוגיה של מחלות נוירודגנרטיביות באוניברסיטת תל אביב. כיהן כחבר הוועד המנהל של האוניברסיטה בין השנים 2017-2025. בשנים 2014–2019 כיהן כחבר המועצה הלאומית למחקר ולפיתוח. בשנים 2014–2012 כיהן כמדען הראשי במשרד המדע והטכנולוגיה ומרכז פורום המדענים הראשיים במשרדי הממשלה. בשנים 2012–2008 כיהן כיו"ר הדירקטוריון של חברת "רמות" בע"מ וסגן הנשיא למחקר ופיתוח באוניברסיטת תל אביב. טרם מינויו לסגן הנשיא למחקר ופיתוח, כיהן במגוון תפקידים באוניברסיטה, לרבות ראש המסלול לכימיה-ביולוגיה, חבר בוועדת המינויים האוניברסיטאית העליונה, וחבר הנהלת המרכז לננו-מדע וננוטכנולוגיה. בשנת 2015 עוטר בתואר אבירות של הרפובליקה האיטלקית על תרומתו למדע ולחברה. בשנת 2023 התמנה כמופקד על קתדרת Solvay הבינלאומית לכימיה, הישראלי הראשון במינוי יוקרתי זה בו כהנו בעבר 4 חתני פרס נובל.

ראשית חייו
אהוד גזית נולד ברחובות והתחנך בראשון לציון. הוא בוגר הגימנסיה הריאלית בראשון לציון במגמה המתמטית-פיזיקלית. גזית שירת בצה"ל כלוחם נח"ל וחטיבת הצנחנים במסגרת גרעין של השומר הצעיר, תנועת הנוער בה היה חבר ופעיל במשך כל שנות נעוריו. גזית הוא בוגר קורס רכזי משק מושבי ותוכנית דירקטורים ונושאי משרה בכירים בתאגידים, היה מראשוני חברי קיבוץ חריש ושימש כמרכז המשק של הקיבוץ.

פעילות אקדמית
בשנת 1991 סיים גזית את לימודיו לתואר ראשון (בהצטיינות יתרה) במסגרת התוכנית החד-תחומית לתלמידים מצטיינים (כיום ע"ש עדי לאוטמן) של אוניברסיטת תל אביב. בשנת 1997 השלים את עבודת המחקר במסלול ישיר לדוקטורט כמלגאי קרן קלור במחלקה לחקר ממברנות וביופיזיקה של מכון ויצמן למדע וזכה בפרס ג'ון פ. קנדי עבור עבודתו. בלימודי הדוקטורט, בהנחיית פרופ' יחיאל שי, התמקד במחקר ביוכימי וביופיזיקלי וסינתיזה כימית-אורגנית להבנת מנגנונים מרכזיים בביולוגיה. הוא בחן את המנגנון המשמש מולקולות כדי לזהות זו את זו לצורך יצירת מבנים סדורים בממברנה הביולוגית. בשנים 1997–2000 השלים גזית עבודת בתר-דוקטורט כמלגאי של (European Molecular Biology Organization (EMBO ו-(Human Frontier Science Program (HFSP במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) שבארצות הברית. עבודה זו עסקה בשאלות תרמודינמיות בנושא מבנה ויציבות של חלבונים, ובמסגרתה הוא הצביע לראשונה על הקורלציה שבין מידת היציבות התרמודינמית של חלבונים חיידקיים לבין מידת יציבותם הביולוגית.

עם שובו לישראל, התמנה כחבר סגל אקדמי בכיר במחלקה לביוטכנולוגיה וביולוגיה מולקולרית שבאוניברסיטת תל אביב, זכה בקביעות במוסד לאחר כשנתיים וקודם לדרגת פרופסור מן המניין לאחר כשש שנים מהצטרפותו לאוניברסיטה. כשנה לאחר הקידום לדרגת פרופסור מן המניין מונה כמופקד הקתדרה לננו-ביולוגיה (עד לשנת 2012, בה הופקד על הקתדרה לביוטכנולוגיה של מחלות נוירודגנרטיביות). גזית כיהן גם כמדען אורח במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (2002–2011), באוניברסיטת קיימברידג' (2016), באוניברסיטת פודן (2018–2019), ו (2019–2021). במשך השנים הנחה גזית למעלה ממאה תלמידי מחקר (מסטרנטים ודוקטורנטים) ומשתלמים בתר-דוקטורנטים. נכון ל-2025, 18 מהם מכהנים כחברי סגל אקדמי בכיר באוניברסיטה העברית, בטכניון, באוניברסיטת בר-אילן, במכון ויצמן למדע, באוניברסיטת תל אביב, במכללת אפקה ובאוניברסיטאות רבות בהודו וסין, ואחרים בתפקידים שונים בתעשייה הישראלית ובמגזר הציבורי. גזית מרבה לשתף פעולה עם קבוצות מחקר מובילות ברחבי העולם, והוא מוזמן להרצות בכנסים מרכזיים בתחומי הביולוגיה, הכימיה והננוטכנולוגיה, פעמים רבות כמרצה מרכזי. הוא מכהן או כיהן כחבר מערכת במספר רב של כתבי עת מדעיים מובילים ופעיל בארגונים מדעיים בינלאומיים.

פעילות מחקרית
פרופ' גזית נחשב למומחה בעל שם עולמי בתחום הננוטכנולוגיה והכימיה הביולוגית ומאמריו (למעלה מ-400) פורסמו בכתבי עת מדעיים בולטים כולל Nature ,Science, Cell, Nature Physics, Nature Catalysis, Nature Chemical Biology, Nature Materials, Nature Nanotechnology. מחקריו זכו לתהודה ולהכרה בינלאומית נרחבת ועבודותיו צוטטו למעלה מ-40,000 פעמים. הישגיו העיקריים הם הבנתו החלוצית את מנגנוניהם הייחודיים של תהליכי הרכבה עצמית של ננו-מבנים עמילואידיים, פיתוח חומרים תרופתיים מקוריים לטיפול במגוון מחלות ניווניות ופיתוח ענף חדשני של ננוטכנולוגיה אורגנית. הישגו האחרון הזה הוביל ליצירת ארגון סדור של חומרים ננומטריים סופרא-מולקולריים חדשים, חומרים שהם בעלי תכונות מכניות, אופטיות, ופייזואלקטריות ייחודיות. המבנים הכדוריים שפיתח גזית הם המבנים הביולוגיים (ולמעשה האורגניים) הקשיחים ביותר הידועים בטבע – הם בעלי מבנה פפטידי ביולוגי ובעלי מודול אלסטי כשל פלדה. הוא גם ממציא פורה של למעלה ממאה פטנטים כולל 54 פטנטים מאושרים בארצות הברית ועבודתו הובילה לפיתוח קליני ופרה-קליני של תרופות לטיפול במחלות ניווניות שונות ולתגליות חשובות בחקר מחלות עמילואידיות וקיפול חלבונים. כמו כן עבודתו בתחום החומרים הננו-מטריים הובילה לפיתוחים בתחום האנרגיה בשימוש בננו-טכנולוגיה, יצירת משטחים בציפוי מבנים ננו-מטריים בעלי כושר ניקוי עצמי, ופיתוחים של חומרים ננו-מטריים חדשנים בעלי תכונות יוצאות דופן לתעשייה ולרפואה.

עם תלמידיו ומשתלמי בתר-דוקטורט לאורך השנים נמנים חברי סגל בכיר בישראל, ביניהם: פרופ' מיטל רכס (האוניברסיטה העברית), פרופ' נדב אמדורסקי (הטכניון), פרופ' ליהי אדלר-אברמוביץ (אוניברסיטת תל אביב), פרופ' אילה למפל (אוניברסיטת תל אביב), פרופ' יפתח יעקובי (אוניברסיטת תל אביב), ד"ר מורן פרנקל-פינטר (האוניברסיטה העברית), ד"ר רון אורבך (אוניברסיטת בר-אילן), ד"ר מורן אביב (אפקה), ד"ר שי זילברצוויג-טל (מכון ויצמן למדע) וד״ר גלי פיכמן (האוניברסיטה העברית).

פרסים ואותות הוקרה 
1997 - פרס ג'ון פ. קנדי
1997 - אות הצטיינות של המועצה להשכלה גבוהה,
2002 - מלגת דן דוד
2005 - פרס הצטיינות במחקר של המועצה המדעית של אוניברסיטת תל אביב.
2009 - פרס ע"ש שלמה הסטרין של האגודה הישראלית לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית למדען מצטיין מתחת לגיל 44
2012 - עמית של החברה הבריטית המלכותית לכימיה (Fellow of The Royal Society of Chemistry - FRSC)
2015 - פרס כדר למצוינות מחקרית
2015 - תואר אביר מסדר כוכב של הסולידריות האיטלקי מטעם נשיא איטליה.
2015 - נבחר כחבר בארגון האירופי לביולוגיה מולקולרית (EMBO)
2018 - עמית זר של האקדמיה הלאומית למדעים ההודית
2019 - פרס רפפורט לחוקר בכיר למצוינות בתחום המחקר הביו רפואי
2020 - פרס מפעל הפיס לאמנויות ומדעים ע"ש לנדאו
2021 - פרס The Changjiang (Yangtze River) Scholar Award, הפרס האקדמי היוקרתי ביותר בסין
2022 - עמית באקדמיה הלאומית לממציאים האמריקאית (National Academy of Inventors)
2023 - המופקד על קתדרת Solvay הבינלאומית לכימיה, הישראלי הראשון במנוי יוקרתי זה בו 4 מאלו שקדמו לו זכו בפרס נובל בכימיה (מתוך 15 שקדמו לו במינוי - ובכך משמש כאחד המנבאים לפרס נובל לכימיה)
2024 - פרס הומבולדט - Humboldt Research Award.
2024 - Highly Cited Award Recipient, Cross-Field Category, Web of Science (Clarivate).
2026 - פרס אפרים קציר.

כחוקר צעיר הוא צוין ברשימת הצעירים המבטיחים - 40/40 - של מגזין דה-מרקר. ב-2008 נבחרה עבודתו לאחת ממאה ההמצאות הבולטות במעבר מהאקדמיה לעולם האמיתי על ידי איגוד המנהלים של טכנולוגיות אקדמיות (AUTM). כמו כן עבודתו במסגרת מאגד של הקהילה האירופית נבחרה בשנת 2006 לרשימה של 100 הצעות טכנולוגיות בתחום הביוטכנולוגיה שמקורן בשלוש תוכניות מסגרת למחקר של האיחוד האירופאי החל משנת 1994 (המסגרות השלישית, הרביעית והחמישית של הקהילה האירופאית).

פעילות ציבורית
ממוזער|מפגש בין פרופ' גזית לג'ו ביידן, 2010
אהוד גזית משלב גם פעילות ציבורית ענפה בתחומי המדע, החברה והביטחון. הוא חבר בוועדה המייעצת לשר הביטחון למחקר ופיתוח ביטחוני (משנת 2011), חבר הוועד המנהל של אוניברסיטה בעם (משנת 2009), חבר הוועדה המייעצת של פורום MIT ליזמות (משנת 2009), חבר בוועדת היגוי העל של סדנת תל אביב למדע, טכנולוגיה וביטחון ע"ש פרופ' יובל נאמן (משנת 2010), חבר במועצת מדעי החיים בריטניה-ישראל (משנת 2012), חבר ועדת ההיגוי של תוכנית ממשק – יישום מדע בממשל (משנת 2011), וחבר בחבר הנאמנים של פרס ראש הממשלה לחדשנות בתחום תחליפי נפט לתחבורה על שם אריק ושילה סמסון (משנת 2013). כמו כן שימש בעבר כחבר ההנהלה המצומצמת (בין השנים 2008–2012 ויושב ראשה בין 2011–2008) של המרכז הבינתחומי לניתוח ותחזית טכנולוגית, חבר הוועדה האקדמית של המרכז הישראלי להעצמת האזרח ושופט בתחרות "פיים לאב" (FameLab) הישראלית של המועצה הבריטית. כמו כן כיהן כחבר בוועדות ופורומים של האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג), הוועדה לתכנון ותקצוב (ות"ת) והמועצה הלאומית למחקר ופיתוח (מולמו"פ) של משרד המדע והטכנולוגיה.

חיים אישיים
גזית הוא תושב רמת השרון, נשוי ואב לשלושה.

ספריו
Gazit E. (2007) Plenty of Room for Biology at the Bottom: Introduction to Bionanotechnology. Imperial College Press, London, UK. .
תורגם ועובד במהדורה ברוסית:
Газит E. (2011) Нанобиотехнология: необъятные перспективы развития. Nanobiotehnologiya. Neobyatnye perspektivy razvitiya. 
מהדורה שנייה:
Gazit E., Mitraki A. (2013) Plenty of Room for Biology at the Bottom: Introduction to Bionanotechnology. Second Edition. Imperial College Press, London, UK. .
Gazit, E., and R. Nussinov (Eds.) (2008) Nanostructure Design Protocols: Methods in Molecular Biology. Humana Press, Totowa NJ, USA. .

קישורים חיצוניים

 אתר הבית של פרופ' אהוד גזית, אוניברסיטת תל אביב
 אהוד גזית בגוגל סקולר
 פרופ' אהוד גזית נבחר לסגן הנשיא למחקר ופיתוח של אוניברסיטת ת"א, הידען
 האתר של משרד סגן הנשיא, אוניברסיטת תל אביב
 ריאיון עם אהוד גזית, ynet
 אבי בליזובסקי, פריצת דרך של חוקרים באוני' ת"א תאפשר לפתח חלונות ומשטחי קולטי שמש הדוחים מים ומתנקים בעצמם, הידען, 20 באוקטובר 2009
 חוקרים ישראלים פיתחו חומר אורגני קשיח יותר מפלדה - וקל ממנה , הארץ
 דיוקן מן האקדמיה, BioInform

 פורום מדענים ראשיים, משרד המדע והטכנולוגיה

הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ביו-רפואה וחקר הסרטן
קטגוריה:ביוכימאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:מדענים ראשיים במשרד המדע והטכנולוגיה
קטגוריה:חוקרי ננוטכנולוגיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס לנדאו למדעים ולמחקר
קטגוריה:מעוטרי מסדר כוכב הסולידריות האיטלקי
קטגוריה:זוכי פרס אפרים קציר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966