תאוריית הברבור השחור

הברבור השחור היא מטפורה המשמשת להדגמת מספר עקרונות אפיסטמולוגיים.

למטפורה שורשים היסטוריים. בעבר לא היה ידוע בעולם המערבי על קיום ברבורים שחורים ועל כן הסברה הייתה כי צבעם הוא תמיד לבן. מצב זה השתנה במאה ה-17 עם גילויים של ברבורים שחורים באוסטרליה.

דייוויד יום השתמש בדוגמה זו בספרו "מסכת טבע האדם" כדי להמחיש את בעיית האינדוקציה. ג'ון סטיוארט מיל המחיש בעזרתה את עקרון ההפרכה. קרל פופר התמקד בבעיית האינדוקציה מבחינה לוגית, בפרט באפשרות להסיק מסקנות כלליות מתוך אירועים ספציפיים. נאסים טאלב פיתח זאת ל"תאוריה" לפיה דווקא אירועים שלא היו ניתנים לניבוי הם בעלי השפעה מכרעת על השתלשלות האירועים העתידית, מה שמגביל את היכולת להבין את העולם.

תאוריית הברבור השחור של טאלב
טאלב טוען שרוב האירועים המכוננים בהיסטוריה היו בלתי צפויים בשעתם, בעוד שבדיעבד אנו מביטים לאחור ומסבירים אותם באמצעות סיבתיות רציונלית. טאלב מגדיר ככשל לוגי את האמונה (השגויה) כי האקראיות הכאוטית בעולם האמיתי מתנהגת כמו אקראיות של משחקים המוגדרים באופן מכני וטכני (כזריקת קובייה), בעוד שהמציאות היא הרבה יותר מורכבת ומבלבלת. אמונה זו נובעת מהתפישה כי גם הבלתי-צפוי ניתן היה לצפייה מראש, באמצעות ניתוח סטטיסטי של אירועי העבר, בפרט הודות להנחה שאירועים נוטים להתפלג באופן נורמלי. טאלב מציין כי בניגוד להתפלגות נורמלית, לעיתים רבות פונקציות אחרות מתארות טוב יותר את המציאות. הפונקציות האלה מתאפיינות על ידי דעיכה אטית של ההתפלגות עבור ערכים גדולים - לכן הסתברות של חריגות גדולות מן הממוצע די גבוהה. מקובל לומר שלהתפלגויות אלה יש זנב ארוך. טאלב גם מזכיר בהקשר זה את האובייקטים שיש להם אותו המבנה (ואותה התנהגות) בסקאלות שונות - פרקטלים. הוא גם מרחיב את המושג של סקלביליות (scalability) על תופעות מגוונות בחיים. לדוגמה, מקצועות - סופרת מוצלחת (כמו ג'יי קיי רולינג) לא צריכה לכתוב פי עשרה ספרים כדי להוסיף עוד אפס לסכום הרווחים שלה. חשיבותם של האובייקטים הפרקטליים במדע המודרני, כולל סטטיסטיקה ותורת האקראיות, נתגלתה על ידי בנואה מנדלברוט. מעבר לכך, הוא מדגיש כי אירועים מסוימים הם חסרי תקדים לחלוטין ולא ניתן היה להסיקם בשום אופן מתוך אירועי העבר. הסיבה לכך שבמערכות רבות (למשל, במערכת של אטמוספירה, שקובעת את מזג האוויר) מספיק לעשות שגיאה קטנה מאוד בהערכה של תנאי ההתחלה כדי לאבד לגמרי את יכולת החיזוי.

טאלב רואה הרבה מהתגליות המדעיות החשובות בהיסטוריה כברבורים שחורים, לא מכוונים ובלתי צפויים. דוגמאות אחרות של טאלב לאירועי ברבור שחור הם פיגועי 11 בספטמבר, מלחמת העולם הראשונה, פירוקה של ברית המועצות, תחילת השימוש באינטרנט והתמוטטויות בורסה שונות ואסונות טבע. למשל, גל הצונאמי המתרחש רק לאחר רעידת אדמה משמעותית הוא אירוע נדיר כל כך, שנוטים להתעלם מאפשרות התרחשותו. אלא שהשפעותיו עשויות להיות כה כבדות, עד שהתעלמות שכזו תוביל בהכרח ובוודאות של מאה אחוזים לאסון רב נפגעים, ביום שבו תתרחש רעידת האדמה. טאלב ממליץ, לפיכך, להתייחס לאפשרות של התמוטטות הרת-אסון בתחום מסוים כאל ודאות, ולהיות מוכן להתמודד איתה.

בתחילת 2020, היו שראו בהתפרצות מגפת הקורונה ברבור שחור, אך טאלב עצמו התנגד לתיאור זה וטען שהמגפה הייתה צפויה מראש.

ראו גם
 הקונספציה (מלחמת יום הכיפורים)

 לקריאה נוספת 
 נאסים ניקולס טאלב, הברבור השחור - השפעתו המטלטלת של הבלתי צפוי על הכלכלה והחיים, דביר, 2009
 חיים שפירא וגייל גלבוע-פרידמן, אני חושב משמע אני טועה, כנרת זמורה-ביתן, 2015

קישורים חיצוניים
הפרק הראשון מתוך ספרו של טאלב, הניו יורק טיימס
 ערן ניב אליעזר טולדנו ויותם אמיתי, "ברבורים שחורים" במלחמת העולם השנייה, מערכות גיליון 437,  יוני 2011
 ד"ר גיל דוד, ברבורים שחורים בשמי הסייבר, IsraelDefense גיליון 8,  מאי 2012


הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:ניהול מידע
קטגוריה:ברבורים בתרבות