ועדת השרים להתיישבות

ועדת השרים להתיישבות (נקראה גם עדת שרים לענייני התיישבות באזורי עדיפות לאומית, בעוטף עזה ובפריפריה; ועדת שרים לענייני התיישבות באזור יהודה ושומרון; ועדת השרים להתיישבות כפרית וחקלאית; ועדת השרים להתיישבות ביו"ש וחבל עזה; ועדת שרים לפיקוח על הבניה והפקעת קרקעות באזור יהודה שומרון וחבל עזה) הייתה ועדת שרים של ממשלת ישראל, אשר מונתה לשם אישור הקמת יישובים חדשים ביהודה ושומרון, רצועת עזה, סיני ורמת הגולן.

תפקיד וסמכויות
אישורה של הוועדה מקנה ליישוב מעמד רשמי, המאפשר לו לקבל שירותים מוניציפליים ואחרים. ללא אישורה של הוועדה לא ניתן להקים יישוב כפרי חדש. הוועדה, בין היתר, דנה הוועדה ומגבשת את מדיניות הממשלה בנוגע לבנייה בלתי-מוסדרת שבוצעה באזור ובהכרה ביישובים שבנו על אדמות מדינה.

היסטוריה
בינואר 1970 הוקמה ועדת משותפת לממשלת ישראל וההסתדרות הציונית, בת נציגות שווה משתי הגופים, כגוף האחראי לקבלת ההחלטה להקמת יישובים.

הוועדה הוקמה לראשונה בשנת 1972, בשם "המועצה להתיישבות", ביוזמת השר בלי תיק ישראל גלילי, שהיה ממצדדי תנועת ההתנחלות ומיוזמי הקמת ימית. גלילי ביקש לקדם בניית יישובים בשטחים שמדינת ישראל כבשה לאחר מלחמת ששת הימים, נושא שהיה שנוי במחלוקת בין השותפות במערך, מפלגות העבודה ומפ"ם. בשנת 1973 אישרה הוועדה את הקמת ימית בפתחת רפיח, למרות שבמקביל נערכו שיחות שלום בראשות מזכיר המדינה האמריקאי ויליאם רוג'רס (תוכנית רוג'רס), ואף הוצע שמדינת ישראל תחכור את פתחת רפיח במסגרת הסכם שלום. בתקופה זו אושרה גם הקמתם של עשרות יישובים ברמת הגולן, סביב ירושלים, אזור צפון ים המלח ובקעת הירדן.

בסך הכל, בעת שגלילי כיהן כיושב ראש הוועדה (בתקופת ממשלות לוי אשכול, גולדה מאיר וממשלת יצחק רבין הראשונה), אושרה הקמתם של 76 יישובים חדשים.

במרץ 1975 החליטה ממשלת ישראל השבע עשרה כי כל הצעה להתיישבות חדשה צריכה להתקבל בוועדת השרים לענייני התיישבות.

עם הקמת ממשלת בגין הראשונה ביוני 1977 מונה שר החקלאות אריאל שרון ליו"ר הוועדה לענייני התיישבות השותפת לממשלת ולהסתדרות הציונית. מעט לאחר מכן הוקמה ועדת שרים לענייני התנחלות שכללה רק שרי ממשלה ללא חברות נציגי ההסתדרות הציונית. בוועדה היו חברים שר החקלאות שרון ששימש כיו"ר הוועדה, שר האוצר שמחה ארליך, שר הביטחון עזר ויצמן, שר החוץ משה דיין, שר הבינוי והשיכון גדעון פת, שר התעשייה יגאל הורביץ ושר החינוך והתרבות זבולון המר.

תקופת השיא של פעילות הוועדה באישור יישובים חדשים ביהודה ושמרון הייתה בשנים 1977–1981, כאשר שר החקלאות אריאל שרון עמד בראשה. במשך שלוש שנים החליטה הוועדה על הקמת 72 יישובים ברחבי יהודה ושומרון. לראשונה אישרה הוועדה גם יישובים שהוקמו ביוזמה פרטית על אדמה פרטית כמו שערי תקווה ואורנית או על אדמות מדינה כמו ביתר עילית ואפרת.

בממשלת בגין השנייה שהוקמה ב־1981 עמד בראש הוועדה בתחילה שמחה ארליך. לאחר מותו ביוני 1983 החליפו יובל נאמן בראשות הוועדה. תחת נאמן הייתה פעילות נרחבת של הוועדה, שהקימה כ־50 יישובים ביהודה ושומרון.

עם הקמת ממשלת האחדות בספטמבר 1984 פסקה הוועדה לפעול.

במסגרת ממשלת שמיר השלישית ב־1990 הוקמה ועדת משנה להתיישבות במסגרת ועדת השרים לביטחון לאומי.

בראשית ימי ממשלת רבין השנייה ביולי 1992 קיבלה הממשלה החלטה כי כל החלטות קודמות לגבי הקמת יישובים ידרשו אישור מחדש. בנובמבר 1992 הרחיבה הממשלה והחליטה להפסיק את הבנייה הממשלתית או בסיבסוד ממשלתי ביהודה ושומרון וחבל עזה, והפסקת הליכים בנוגע לתוכניות מתאר שטרם אושרו, למעט באישור ועדת חריגים. ועדת החריגים הוסמכה גם לנהל כל הרשאה חדשה לתכנון והקצאת אדמות מדינה. 

בינואר 1995 הוקמה ועדת שרים לפיקוח על הבניה והפקעת קרקעות באזור יהודה שומרון וחבל עזה. ועדה זו כונסה פעם אחת, והחליטה החלטות בנוגע למעלה אדומים, ביתר עילית, גבעת זאב ובקעת הירדן. ועדה דומה הוקמה בממשלת ישראל העשרים ושש בראשות שמעון פרס.

באוגוסט 1996 החליטה ממשלת ישראל כי כל החלטה של הוועדה תובא לאישור הממשלה.

בשנת 1999, עם הקמת ממשלת ישראל העשרים ושמונה, הוחלט על הקמתה מחדש של ועדת השרים בראשות ראש הממשלה ושר הביטחון אהוד ברק, בתקופה זו עסקה הוועדה באישור הקמתם של יישובים חדשים בכל רחבי המדינה. בין השאר אישרה את הקמתם של היישובים נווה תמרים וחירן, תוכנית להקמת 9 יישובים חדשים בגולן שלא יצאה לפועל בסוף 2003 והקמת מרחב התיישבות כפרי-קהילתי במזרח חבל לכיש, בו שוכנו מפוני גוש קטיף בשנת 2007.

בממשלת ישראל השלושים ואחת, בראשות אהוד אולמרט הוקמה ועדת שרים להתיישבות כפרית וחקלאית, בראשות אולמרט, ושר החקלאות שימש כממלא מקומו. הוועדה החליטה על פיתוח חבל מזרח לכיש שנועד למגורשי גוש קטיף.

ביוני 2012 הוקמה ועדה זו מחדש, על ידי ממשלת ישראל ה-32 בראשות בנימין נתניהו, והוא עמד בראשה.

בינואר 2016 הקימה ממשלת ישראל השלושים וארבע "ועדת שרים לענייני התיישבות באזורי עדיפות לאומית, בעוטף עזה ובפריפריה", אף היא בראשות ראש הממשלה נתניהו.

בפברואר 2023 הסמיכה ממשלת ישראל השלושים ושבע את הקבינט המדיני-ביטחוני לדון ולהחליט בנושא הקמת יישובים או הסדרתם בתחום ההתיישבות ביהודה ושומרון.

 יושבי ראש הוועדה 
שםתקופת כהונהממשלהכינוי הוועדההערותישראל גלילי1972–197715, 16, 17המועצה להתיישבות, ועדת שרים לענייני התיישבותשר בלי תיקאריאל שרון1977–198118ועדת השרים להתיישבותשר החקלאותשמחה ארליך1981–19 ביוני 198319סגן ראש הממשלה ושר החקלאותיובל נאמן1983–13 בספטמבר 198420שר המדע; שימש כסגן יו"ר הוועדה בימי ארליך ומילא את מקומו לאחר פטירתו1990–199224ועדת משנה להתיישבות (תחת ועדת השרים לביטחון לאומי)יצחק רבין22 בינואר 1995–4 בנובמבר 199525 ועדת שרים לפיקוח על הבניה והפקעת קרקעות באזור יהודה שומרון וחבל עזהראש ממשלת ישראל ושר הביטחוןשמעון פרס3 בדצמבר 1995–18 ביוני 199626אהוד ברק1999–200128אהוד אולמרט22 ביולי 2007–200931ועדת שרים להתיישבות כפרית וחקלאיתראש ממשלת ישראלבנימין נתניהו2012–202033, 34ועדת שרים לענייני התיישבות באזור יהודה ושומרון (33), עדת שרים לענייני התיישבות באזורי עדיפות לאומית, בעוטף עזה ובפריפריה (34)

 לקריאה נוספת 
 דוד נוימן ולביאה אפלבום, "היישוב והכפר הקהילתי - מרעיון למציאות", בתוך: העלייה אל ההר - ההתיישבות היהודית המתחדשת ביהודה ושומרון, העורך: אברהם שבות, הוצאת ספריית בית אל - המכללה האקדמית יהודה ושומרון - 2002

הערות שוליים

קטגוריה:יהודה ושומרון
התיישבות
קטגוריה:מפעל ההתנחלות