שינה בצה"ל

לצה"ל מדיניות רשמית המחייבת לאפשר לחיילים לפחות 7 שעות שינה בזמן שגרה. בעבר המינימום המחייב עמד על 6 שעות, אך באפריל 2020 שונתה הפקודה לאחר שחיל הרפואה המליץ למטכ"ל לאורך שנים (לפחות משנת 2011) להעלות את מינימום שעות השינה בשגרה. המדיניות לא חלה במצבי חירום שבהם קיום הפקודה עלול להביא לפגיעה ממשית בביצוע משימה ביטחונית חיונית או במצבים שונים המפורטים בנספח א' בפקודהפקודת מטכ"ל 33.0213 שעות השינה של חיילים בצה"ל.

 משך השינה המומלץ 
המלצתם הכללית של המומחים לשינה מספיקה נעה בטווח 7–9 שעות ביממה לבוגר צעיר. בהמלצה מעודכנת יותר הגבול התחתון הוא 7 שעות ואין גבול עליון, זאת משום שייתכנו מצבים בהם שינה ארוכה יותר מ-9 שעות עדיפה. מצבים אלו כוללים חוסר קודם בשינה, בוגרים צעירים שזקוקים לשינה ארוכה יותר או קיומה של מחלה.
אגף הרפואה בצבא ארצות הברית מנחה להציב את השינה בעדיפות עליונה לטובת המשימה ולאפשר 7–8 שעות שינה לחיילים באימונים, לפני פעילות מבצעית ובמהלך פעילות מבצעית ממושכת. משך שינה קצר מכך פוגע בין היתר בפעילויות הבאות: זיהוי איום והערכת רמת האיום, הכוונת אש ותיאום טקטי ברמת הכיתה. לפי פקודת חיל האוויר האמריקאי על טייסי החיל לישון לפחות 8 שעות ברציפות לפני טיסה.

בשנת 2011 המליץ חיל הרפואה לקבוע בפקודת מטכ"ל מינימום של 7 שעות שינה לחיילים, אולם ההמלצה לא נתקבלה. בקשר לכך אמר קצין הרפואה הראשי לשעבר תא"ל במילואים פרופסור נחמן אש: "היה נכון לאשר את ההמלצה הזאת וזה היה מביא לתפקוד והישגים טובים יותר של החיילים". ד"ר דליה שכטר עמית, נוירולוגית מומחית ומנהלת המכון לרפואת שינה ועייפות בבית החולים שיבא תל השומר, אמרה בקשר לכך: "צריך לשקול את זה שוב – רוב האנשים הבוגרים צריכים 7–8 שעות שינה ומהניסיון שלי עם חיילים גם שש השעות שניתנות להם לא מקוימות". בשנת 2015 הובאה ההמלצה להאריך את שעות השינה שוב בפני המטכ"ל, כולל המלצה לשנת צהריים קצרה במקרי חסך שינה. באפריל 2020 נכנסה הפקודה החדשה לתוקף לאחר עבודת מטה משמעותית בהובלתו של הפיזיולוג הראשי של צה"ל באותה תקופה סא"ל פרופ' רן ינוביץ'.

משך השינה בצה"ל בפועל בעבר
חיילים באופן כללי
בפועל, במקרים רבים, חיילים לא קיבלו את מינימום שעות השינה המתחייב מהפקודות. היו לכך מספר סיבות:
 פעילות מכוונת של מפקדים זוטרים או בדרגי ביניים שרצו לחשל את החיילים ולהרגיל אותם לפעול במיעוט שעות שינה, משום שהאמינו באופן שגוי שהדבר אפשרי. בחלק מההכשרות בצה"ל, למשל בפרקים מסוימים של הטירונות ביחידות השדה והסיירות וגם בקטעים בהמשך הכשרת הלוחם, היה נהוג לצמצם את שעות השינה של החיילים מתחת לשש שעות. צמצום שעות השינה נעשה למרות שהסתגלות לחסך שינה אינה אפשרית.
 עומס פעילות בעת בט"ש שגרתית, הכשרות ואימונים. במיוחד הדבר נכון לבעלי תפקידים מסוימים כמו מפקדים זוטרים הנדרשים להשתתף בישיבות צוות אל תוך הלילה מעבר לשעות הפעילות העמוסות במהלך היום.
 במשך שנים רבות נבנה בצה"ל אתוס שחייל אמיתי ישן מעט. כך למשל הופיע בכתבה על יחידת תותחנים בעת מלחמת ההתשה:
"על פי רוב מבלים האנשים את כל הלילות שלהם בשמירה ערים. הם גונבים כמה שעות שינה ביום בין התקריות, בין אימוני הנשק ותפקידים שגרתיים. ...אולי אנחנו עייפים אבל איננו מרגישים בכך כל זמן שאנחנו בשיגרה. ... אומר הרופא: אני מניח שכולנו עייפים. אבל שינה זה עניין של הרגל".

בשנת 1980 כתב חיים לסקוב, נציב קבילות החיילים, כי אין כמעט הקפדה בצה"ל על מתן מינימום שעות השינה הנדרשות לחיילים כדי שלא יפלו מהרגליים. עם זאת, גורמים בצה"ל נהגו להכחיש את הנורמה הזאת ולטעון שהמקרים של מניעת שינה שנתגלו הם חריגים שטופלו.

בשנים 2007–2013 נרשמו בין 20–60 קבילות על אי מתן שעות שינה מספיקות.

בתרגיל מילואים שנערך במאי 2017, רס"ן במילואים, מפקד פלוגה, מני איתן, סירב לשתף את פלוגתו בחלק מהתרגיל כי סבר שחייליו לא ישנו מספיק, בהתאם לכללי הבטיחות. בעקבות זאת הודח מתפקידו.

נהגים וצוותי אוויר
בצה"ל קיימת הכרה עמוקה בסכנות של נהיגה במצב של עייפות ועל כן יש פקודות מחמירות על היקף השינה שיש לאפשר לנהגים, ובאופן כללי צה"ל עומד על פקודות אלו בתוקף. לצה"ל פקודת מטכ"ל מיוחדת הנוגעת לנהגים, הקובעת להם לפחות שבע שעות שינה, הקפדה על השלמת שעות שינה לאחר שמירה ומניעת נהיגה ארוכה ברצף. בדומה לנהגים, גם לאנשי צוות אוויר מפורטות הוראות שינה מורחבות.

מקרים של התארגנות נהגים המסרבים לנהוג בטענה של חוסר שעות שינה מתקבלים בהבנה.

תוצאות מיעוט השינה
מכיוון שרוב הבוגרים הצעירים, במיוחד אלו העוסקים בפעילות הכשרה אינטנסיבית, זקוקים ליותר משש שעות שינה כדי לתפקד בערנות, סובלים רבים מהחיילים מחוסר שינה ועייפות, שלהם תוצאות שליליות ליכולות קוגניטיביות, בריאות וליכולת ביצוע המשימה.

במהלך השנים אירעו אסונות בהם חיילים נפצעו או נהרגו ובחקירה נטען שעייפות של חייל הייתה מהגורמים לאסון. למשל, אחד ההסברים להתרחשות אסון צאלים ב' היה עייפות הלוחמים.

 קישורים חיצוניים 

 .

 Captain Justin Curry, Sleep management and soldier readiness: a guide for leaders and soldier Infantry Magazine, May-June 2005

 הערות שוליים 

קטגוריה:שירות בצה"ל
קטגוריה:שינה
קטגוריה:חיי צבא