אפקט מקלינטוק

אפקט מקלינטוק (נקרא גם אפקט המעונות או סנכרון וסתי) מבוסס על השערה המציעה כי למחזור החודשי של נשים הגרות יחד (כגון בבתי כלא, מנזרים ומעונות) יש נטייה להסתנכרן עם הזמן על ידי הפרשה וקליטה של פרומונים. נקרא על שם הפסיכולוגית  שחקרה את הנושא ופרסמה מאמר עליו ב-1971.

לאחר פרסום המחקרים הראשוניים אודות סנכרון המחזור החודשי, פורסמו מספר מאמרים המדווחים על פגמים מתודולוגיים במחקרים אלה, כולל המחקר של מקלינטוק. בנוסף, פורסמו מחקרים נוספים שלא הצליחו למצוא סנכרון. מדענים מתחו ביקורת גם על המנגנונים שהוצעו כהסבר לתופעה. מאמרי סקירה, שנערכו בשנים 2006 ו-2013 הגיעו למסקנה שככל הנראה לא קיימת כלל תופעה של סנכרון המחזור החודשי.

תופעה דומה הקרויה "" נצפתה בבעלי חיים קטנים כגון עכברים ושרקנים. בניגוד לאפקט וויטן המונע על ידי פרומונים זכריים, אפקט מקלינטוק טוען להשפעת פרומונים נקביים בלבד.

מחקרים ראשוניים
התופעה, המכונה לעיתים 'בקרה חברתית של הביוץ', נחקרה לראשונה באופן פורמלי על ידי הפסיכולוגית
מרתה מקלינטוק שדיווחה על ממצאיה ב-Nature בשנת 1971. בשנת 1998 מקלינטוק פרסמה מאמר נוסף ב-Nature שתמך בממצאיה הראשונים. מקלינטוק ביצעה סדרת ניסויים בהם דגימות ריח מבתי שחי של נשים נוגבו בשפתיהן של נשים אחרות. על פי המאמר נמצא כי הניגוב גרם לשינוי המחזור החודשי באופן שיסונכרן עם המחזור של הנשים מהן נלקחו הדגימות.

ביקורת
אילו לכל הנשים היה מחזור של 28 יום בדיוק, ההפרש המקסימלי בין התחלת מחזור של שתי נשים היה 14 יום, המינימלי 0 ימים (סנכרון) והממוצע 7 ימים. ללא אפקט מקלינטוק, היינו מצפים כי בקבוצה קטנה לחצי מזוגות הנשים יהיה הפרש קטן מהממוצע דהיינו פחות מ-7 ימים. המחקר הראשוני של מקלינטוק דיווח על הפרש ממוצע של 5 ימים - ייתכן שמדובר במקריות סטטיסטית בלבד.

רוב המחקרים בנושא בוצעו בדיעבד, כלומר הנשים נשאלו על מחזורי העבר שלהם. ייתכן שתשובותיהם הושפעו מהטיית דיווח קוגניטיבית מה שהופך את תוצאות המחקר לדגימה מוכתמת.

ההשערה אינה מסבירה את אופי הסנכרון בין שתי נשים בעלות אורך מחזור שונה. נשים בעלות הפרש של יומיים באורך המחזור שלהן עשויות לקבל מחזור באותו יום אך בחודש הבא יהיה ביניהן הפרש של יומיים, בחודש שלאחריו של ארבעה ימים וכן הלאה.

נמצאו כשלים מתודולוגיים במחקרי העבר. ניתוח ביקורתי של הממצאים הציג את הדוגמה הבאה:

סביר כי שגיאות כאלה יתקבלו במחקרים קטנים יותר, כמו אלה שנעשו בנושא. חוקר אחד טען כי בניתוח ממצאי העבר בתוספת תיקון שגיאות כאלה, הראיות לקיום האפקט נעלמות.

יש שטענו כי המתאם הסטטיסטי המסביר את האפקט הוא אקראי או נובע מגורם חיצוני כמו השפעת הירח. השערות הקושרות בין הירח לזמני ביוץ ומחזור (Lunaception) אינן מקובלות כמבוססות מדעית.

לאחר פרסום המחקרים הראשוניים אודות סנכרון המחזור החודשי, פורסמו מספר מאמרים המדווחים על פגמים מתודולוגיים במחקרים אלה, כולל המחקר של מקלינטוק. בנוסף, פורסמו מחקרים נוספים שלא הצליחו למצוא סנכרון. מדענים מתחו ביקורת גם על המנגנונים שהוצעו כהסבר לתופעה. מחקרים ביקורתיים שנערכו בשנים 2006 ו-2013 הגיעו למסקנה שלא קיימת כלל תופעה של סנכרון המחזור החודשי.

קישורים חיצוניים

המאמר המקורי של מקלינטוק, המוזיאון לבריאות האישה



 הערות שוליים 

קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:רבייה
קטגוריה:פסיכולוגיה אבולוציונית