איתמר בן גביר

אִיתָמָר בֶּן גְּבִיר (נולד ב־6 במאי 1976, ו' באייר ה'תשל"ו) הוא השר לביטחון לאומי, יושב ראש מפלגת עוצמה יהודית וחבר הכנסת מטעמה. עורך דין במקצועו ופעיל ימין קיצוני בישראל.

בן גביר התמודד לכנסות ה־19 וה־21–25 ברשימות שונות מטעם מפלגת "עוצמה יהודית". קודם לכן שימש כעורך דין וכן יועץ התקשורת של חבר הכנסת מיכאל בן ארי ודובר תנועת "חזית יהודית לאומית".

במהלך פעילותו הפוליטית הוגשו נגדו, לדבריו, 53 כתבי אישום, שמתוכם הורשע בשמונה עבירות פליליות, בהן התפרעות, הפרעה לשוטר והסתה לגזענות, וכן שתי הרשעות בהחזקת חומר תעמולה עבור ארגון טרור ושתי הרשעות בתמיכה בארגון טרור.

 ראשית חייו 
נולד בירושלים, הצעיר בשני בניהם של שושנה וצדוק בן גביר. אביו יליד ירושלים, בן להורים יוצאי עיראק. האב עברת את שם משפחתו מ"חאנן", גביר בערבית. האם שושנה (לבית שנגלוף), בת להורים יוצאי כורדיסטן, הייתה פעילת האצ"ל ובגיל 14 נעצרה בשל כך על ידי הבריטים.

גדל בבית מסורתי במבשרת ציון, ולמד בתיכון אורט בירושלים. בגיל 12 החל בתהליך של חזרה בתשובה.

 פעילותו בימין הקיצוני 
בגיל 14, בזמן האינתיפאדה הראשונה, החל להתקרב לימין הפוליטי ולהשתתף בהפגנות נגד משמרות נשים בשחור בכיכר פריז בירושלים. בתחילה הצטרף לנוער מולדת, ובגיל 16 הצטרף בהשפעת נעם פדרמן לתנועת "כך" והתקדם לעמדת רכז הנוער בתנועה. לאחר התיכון למד בישיבת הרעיון היהודי, מיסודו של הרב מאיר כהנא.

בעקבות טבח מערת המכפלה ב־1994, הוכרזה תנועת "כך" כארגון טרור, והוצאה אל מחוץ לחוק. ב־1999 הפיץ ביום תשעה באב כרוז בו נכתב , ונחתם על ידי "פעילי כך לשעבר". ב־2004 הורשע בתמיכה בארגון טרור בגין מעשה זה. בשנת 2007 הורשע בן גביר פעם נוספת בתמיכה בארגון טרור ובהסתה לגזענות, לאחר שב־2001 נסע ברכב שעליו הודבק סטיקר בו נכתב , וב־2002 נמצאו ברכבו ארבעה שלטים עם הכיתוב . השלטים נחתמו בידי "מטה כהנא צדק", שהוכרז כארגון טרור.

בן גביר לא גויס לצה"ל. לטענתו, הצבא סירב לגייסו בשל עברו בתנועת "כך". לאחר שהוצאה התנועה אל מחוץ לחוק המשיך לפעול בארגון "חזית הרעיון", עד סגירתו בעקבות קביעה שהארגון הוא ארגון המשך לתנועת "כך". ערב פירוק התנועה לא היה בן גביר אחד המפורסמים שבה, אולם התמדתו במחאות מתוקשרות שהגיעו לא פעם אל בית המשפט קנתה לו מקום בולט בין פעילי הימין הרדיקלי. חלק מיוזמותיו של בן גביר היו משותפות עם ברוך מרזל, מנהיגה האחרון של תנועת "כך".

בן גביר הצליח למשוך תשומת לב גם בעזרת פרובוקציות. בכתבה שעסקה בין השאר במעורבותו בתקיפת שר הבינוי בנימין בן אליעזר, בן גביר התראיין והציג סמל שנגנב ממכונית הקאדילק של ראש הממשלה יצחק רבין, תוך שהכריז: . שבועיים לאחר מכן יגאל עמיר רצח את יצחק רבין. הריאיון הפך לסמל בפני עצמו, להגעת פעילי ימין קיצוני לקרבה רבה אל ראש הממשלה, שהשב"כ לא הצליח למנוע. בקמפיין בחירות לכנסת ב־2022, בן גביר אמר שלא היה צריך להצטלם עם הסמל ושהוא לא מכנה את רבין בכינוי "בוגד", אף שלדעתו "רבין עשה דברים שפוגעים במדינת ישראל" ו"סייע לאויב". בנוסף טען ש"יש הגזמה בהנצחה שלו". בן גביר הקים, יחד עם ברוך מרזל ופעילים נוספים, את "הוועד למען הדמוקרטיה", שפעל לשחרורו של יגאל עמיר, רוצחו של רבין. לאחר שהמחבל סמיר קונטאר שוחרר מהכלא בעסקת שבויים, הארגון דרש לשחרר את יגאל עמיר. בן גביר אמר ש"המטרה היא להביא לידי ביטוי את הדרישה לשחרר את יגאל עמיר", ו"אם משחררים רוצחים עם דם על הידיים צריך גם לשחרר את עמיר".

ביוני 1997, תוכננה הופעה של הזמרת האירית שינייד אוקונור בירושלים, באירוע שקרא לחלוקת העיר בין ישראל לפלסטין. הופעתה בוטלה בעקבות איום לרצח שהופנה כלפיה בשיחת טלפון לשגרירות הממלכה המאוחדת בישראל. בראיון רדיו התגאה בן גביר שהוא ופעילי "חזית הרעיון" הביאו לביטול ההופעה. בתגובה פרסמה אוקונור מכתב פומבי שהופנה לבן גביר, בו כתבה בין השאר "אלוהים אינו מתגמל את מי שמטילים טרור על ילדי העולם. לא הצלחת בכלום, למעט בכישלון נשמתך".

בשנת 2000 הדביק ברחבי ירושלים מודעות נגד ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל, והושם במעצר בית עד לתום הביקור. בדצמבר 2005, לאחר שראש הממשלה לשעבר אריאל שרון שקע בתרדמת, בן גביר חגג את האירוע ואמר: "אנחנו מקווים שיהיה מכאן מסר לכל מי שרוצה לפגוע בארץ ישראל, ארץ ישראל יותר חזקה מכולם". לאחר שהדביק על רכבו סטיקר ובו הכתובת "שרון, לילי מחכה לך", נעצר בן גביר ונחקר בחשד להסתה נגד שרון.

בסוף שנת 2005, שהה בן גביר יחד עם מספר חיילים בפילבוקס באזור חברון. מיד לאחר שיצא מהפילבוקס נורה צרור יריות מטווח קצר שלא פגע באף אחד מהם. כעבור שנים אמר בן גביר שהוא סבור שמדובר היה בניסיון לחסל אותו.

בשנת 2011 הפגין יחד עם ברוך מרזל, בנצי גופשטיין, בצלאל סמוטריץ' ופעילים נוספים ב"מצעד הבהמות" במחאה על מצעד הגאווה בירושלים.

בשנת 2017 ייצג בנות שירקו לעבר מנזר, ואמר בראיון לכאן חדשות כי "יש מנהג יהודי קדום כשעוברים ליד מנזר או ליד כומר יורקים, אפשר להסכים או להסכים, אבל כאשר יורקים לצד אני לא חושב שמדובר בעבירה". בראיון לגלי ישראל אמר כי על אף שהמעשה לא ראוי, "אני לא אוהב שעל דברים כאלה מגיעים למעצר". לדבריו, עדיף לטפל במקרים כאלה באמצעות חינוך.

בראיון לתוכנית טלוויזיה ב־1994, אחרי הטבח במערת המכפלה, אמר בן גביר: "כל שבוע אנחנו שומעים על עוד יהודי שנרצח ועוד יהודי שנרצח - נמאס. סוף סוף קם יהודי, יהודי גדול, הצדיק הד"ר גולדשטיין ה' יקום דמו". באותו ראיון אמר שאיסור לא תרצח חל רק כלפי יהודים. בפורים של שנת 1995, שנה לאחר הטבח, התחפש בן גביר לגולדשטיין. הוא לבש חלוק רופא עם דרגותיו של גולדשטיין והוסיף שלט בו מצויר איש עם רובה ולידו הכיתוב "ברוך הגבר – אשר יפתח באש" ואמר "הגיבור שלי הוא דוקטור גולדשטיין". לאחר נישואיו, בסלון ביתו הייתה תלויה עד לתקופת הבחירות של 2020 תמונה של ברוך גולדשטיין, על רקע תמונה מעובדת של מערת המכפלה, בה ביצע גולדשטיין את הטבח ב-1994, עם צריח המסגד שבה נופל, ומופיעות בה המילים  "תחת אשר קינא לאלהיו ויכפר על בני ישראל" מהפסוק שבו שיבחה התורה את קנאותו של פנחס. במספר הזדמנויות נימק זאת בן גביר בכך שגולדשטיין הציל כמה מחבריו. בכתבה טלוויזיונית משנת 2011, אמר על התמונה שבסלון ביתו: "יש כאן איזושהי אמירה בתמונה הזאת, אמירה מאוד מפורשת", וכן שגולדשטיין "צדיק", "גיבור" ו"רופא שהציל בחיים שלו יהודים". בתקופת התמודדותו לכנסת בבחירות של 2020 הסיר בן גביר את תמונת גולדשטיין מביתו. בפאנל בחירות ב־2022 אמר בן גביר שהתבגר וכבר אינו חושב שגולדשטיין גיבור. ב-2024 הסביר כי תלה את התמונה בעבר כדי לומר "אל תעשו רצח אופי לד"ר גולדשטיין, הוא עשה מה שעשה כשרצו לפגוע בו – אז הוא בא וירה".
ממוזער|260px|איתמר בן גביר ובנצי גופשטיין בלשכה הפרלמנטרית שהקים בן גביר בשכונת שייח' ג'ראח במזרח ירושלים, פברואר 2022

 הליכים משפטיים 
בשנים 2006–2008 עתר לבג"ץ, עם ברוך מרזל, בבקשה לבטל את ההיתר לערוך את מצעד הגאווה בירושלים. העתירות נדחו. בשנת 2011, במסגרת כתב אישום שהוגש נגדו, קיבל לידיו בהוראת בית המשפט מסמכים שלפיהם השב"כ ומשטרת ישראל השקיעו מאמצים רבים במעקב אחריו ובתיעוד מדויק של תנועותיו במשך שעות רבות ביום.

כתבי אישום והרשעות פליליות
עד פברואר 2009 הוגשו נגד בן גביר 46 כתבי אישום, מתוכם הורשע בשמונה, בהם בעבירות התפרעות, השחתת מקרקעין, הפרעה לשוטר, החזקת חומר תעמולה לטובת ארגוני טרור, והסתה לגזענות ותמיכה בארגון טרור. כעבור שש שנים אמר שהוגשו נגדו עוד שבעה כתבי אישום, בהם זוכה. על פי נתונים אלו, הוגשו נגדו 53 כתבי אישום, מהם הורשע בשמונה.

עריכת-דין
שמאל|ממוזער|260px|איתמר בן גביר וברוך מרזל בהפגנה נגד הפסקת האש במבצע צוק איתן. ירושלים, 15 ביולי 2014
בן גביר רכש את השכלתו המשפטית ב. בתחילה החליטה לשכת עורכי הדין למנוע ממנו לגשת להתמחות עקב עברו הפלילי, אולם לאחר הליך שכלל כמה ערעורים - עבר את מבחני לשכת עורכי הדין ב־2012 והוסמך כעורך דין.

לפני כניסתו לפוליטיקה, הרבה בן גביר לייצג אנשי ימין שהואשמו בעבירות על רקע אידאולוגי. בסוף 2015 ייצג את אחד החשודים ב, וטען שחוקרי השב"כ אילצו את מרשו להודות באמצעות עינויים. בדצמבר 2015 השתתף בחתונת השנאה ואחרי כן ייצג חלק ממשתתפי האירוע שהוגשו נגדם כתבי אישום. בראיון לתקשורת אמר "אף אחד לא הבין שמדובר בתמונות של בן משפחת דוואבשה". ב־2017 ייצג פעיל של תנועת "חוזרים להר" שניסה להתגנב עם גדי להר הבית לשם חידוש עבודת הקורבנות ונעצר על ידי המשטרה.

תביעות דיבה
בן גביר הגיש תביעת דיבה נגד העיתונאי אמנון דנקנר, על שכינהו "נאצי קטן" בתוכנית "פופוליטיקה" בשנת 1995, וזכה בה בפיצוי סמלי של שקל אחד. באפריל 2018 פסק בית המשפט שעובד בתחנת דלק שכינהו "נאצי", הצדיע לו במועל יד והתעלם מזימונים למשפט, ישלם לו פיצוי בסך 200 אלף ש״ח. אנשי ימין שונים טענו מספר פעמים כי בן גביר הוא סוכן שב"כ שתול, בדומה לאבישי רביב, ואחד המפרסמים, ברי חמיש, נתבע על ידי בן גביר. בפסק הדין נקבע שהכינוי "סוכן שב"כ" נחשב כלשון הרע בקרב חוגים מסוימים, ושחמיש הציג את בן גביר כאדם לא הגון ואף מסוכן. בית המשפט פסק כי על חמיש לפצות את בן גביר ב־30 אלף ש״ח.

בן גביר הגיש תביעות דיבה רבות, ונכון לפברואר 2023 היה מעורב ב־10 תיקים פעילים. במאי 2022 שודר פרק בתוכנית "עובדה" אודות בן גביר, בו נטען בין השאר שבן גביר עודד נערי גבעות לבצע פעולות תג מחיר. בן גביר הכחיש את התחקיר, וכשבועיים לאחר שידור התכנית הגיש נגד התוכנית תביעה בסך שני מיליון ש״ח. תביעות נוספות שהגיש בשנת 2023 הן נגד נגד השר לשעבר משה יעלון, נגד ערוץ 7 ונגד נתבעים נוספים. הגיש תביעה נגד דניאל עמרם ויוסי אבנרי ובהמשך ביקש את מחיקתה.

בתחילת 2020 הגיש, יחד עם מפלגתו, תביעת דיבה נגד גילת בנט, על שפרסמה פוסט לפיו פעילי "עוצמה יהודית" פרצו לביתה במהלך מערכת הבחירות. התביעה הסתיימה בפשרה לפיה שילמה בנט לבן גביר 35,000 ש"ח, שיועברו כתרומה למטרה מוסכמת.

בשנת 2023 הגישו בן גביר ומפלגתו תביעת דיבה נגד העיתונאי יהושע בריינר ועיתונו "הארץ", שבה דרשו פיצוי בסך שלושה מיליון ש"ח בנוגע לפרסום לפיו התייעץ בן גביר עם בנצי גופשטיין. לאחר שבמסגרת הדיון בתביעה נדרש בן גביר לספק מידע על פעילותו ועל פגישותיו עם גופשטיין, הוא ביקש את מחיקת התביעה, וחויב לשלם ל"הארץ" הוצאות משפט בסך 23.6 אלף ש"ח.

תביעות כנגד המשטרה
בן גביר זכה בסכום מצטבר של כרבע מיליון ש"ח בתביעות נגד המשטרה, לאחר שתבע אותה על הטרדות שונות והפרת זכויותיו. כך - באוגוסט 2011 פסק בית משפט השלום בירושלים כי על משטרת ישראל לשלם לו 18 אלף ש״ח, כפיצוי על כך ששוטר תקף אותו בימי ההתנתקות. בפברואר 2012 פסקה שופטת השלום בירושלים שמשטרת ישראל תשלם לבן גביר פיצויים בסך 14 אלף ש״ח, על כך שנעצר למשך 24 שעות בשל כוונתו להפגין עם אחרים מול ביתו של מפקד פיקוד המרכז גדי שמני.

תביעות אישיות
עובד זר, שהועסק כמטפל סיעודי של אביו של איתמר בן גביר, תבע לאחר פטירת האב ב־2020 תשלום זכויות שונות, שלא ניתנו לו בתקופת עבודתו, מאיתמר בן גביר ואחיו, יורשיו של האב. היורשים התגוננו בטענות שונות, בהן הטענה שזמן קצר לפני מות האב נטש אותו העובד והתפטר. בנוסף טענו שיש לקזז מהזכויות כספים ששילם המנוח עבור העובד, כגון תשלומים לביטוח רפואי ומימון מגורי העובד והוצאות נלוות, בסך כולל של כ-85,500 ש״ח. טענות היורשים נדחו בבית הדין הארצי לעבודה, ונפסק שעל האחים לשלם לעובד כ-100 אלף ש״ח. לשם גביית החוב נאלץ העובד לפנות לרשות האכיפה והגבייה, שהוציאה צו עיקול משכורת נגד איתמר בן גביר. במהלך הדיון המשפטי הגיש בן גביר הצעת חוק לביטול חובת הביטוח הפנסיוני לעובדים זרים.

 עבירות תנועה ותאונות דרכים 
מאז הוציא רישיון נהיגה, נתפס בן גביר מספר רב של פעמים על ידי משטרת התנועה על עבירות תנועה שונות. בסך הכל נקנס בגין 78 עבירות תנועה ב־23 שנים.

מאבטחיו של בן גביר התלוננו כי בן גביר מאיץ בנהגים שלו לבצע עברות תנועה. באוגוסט 2023 היה מעורב בתאונה כשנהג שלו נכנס לצומת ברמזור אדום, בזמן שהיו בדרך לראיון טלוויזיוני. לא היו נפגעים בגוף. ב־26 באפריל 2024 התהפך רכבו של בן גביר כשנכנס לצומת באור אדום ונהג שנסע באור ירוק התנגש ברכבו. בן גביר נפצע קל ושוחרר מבית החולים למחרת, אך הנהג ברכב האחר נפצע קשה ואושפז לתקופה ארוכה. כתב אישום הוגש נגד הנהג של בן גביר.

במהלך כהונתו כשר לביטחון לאומי עלה מספר ההרוגים בתאונות, שעלה ל-436 ב-2024 על פי הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, עלייה של 21% ממספר ההרוגים בשנה הקודמת (361 הרוגים ב-2023). הרשות ייחסה את העלייה בהרוגים בין היתר לירידה באכיפת המשטרה.

 בפוליטיקה 
ממוזער|איתמר בן גביר במצעד הדגלים, יום ירושלים 2021
ב שימש עוזר פרלמנטרי של חבר הכנסת מיכאל בן ארי. ב הוצב במקום החמישי ברשימת עוצמה לישראל, אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה. לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הוצב במקום השמיני ברשימת איחוד מפלגות הימין, ועם פסילת מועמדותו של בן ארי הועבר למקום השביעי. הרשימה זכתה בחמישה מנדטים. על-פי ההסכם בין המפלגות חברי הכנסת רפי פרץ ובצלאל סמוטריץ' התחייבו להתפטר במסגרת "החוק הנורווגי" ולתת לבן גביר לכהן כחבר הכנסת, אך הכנסת פוזרה לפני שנחקק מחדש חוק זה (שנהג בכנסת ה-20 כהוראת שעה בלבד). ב התמודד בן גביר בראשות רשימת "עוצמה יהודית" שקיבלה 83,609 קולות (1.88% מהקולות הכשרים) ולא עברה את אחוז החסימה.

לקראת הבחירות לכנסת ה-23, חתם בן גביר עם רפי פרץ על ריצה משותפת למפלגות "עוצמה יהודית" ו"הבית היהודי". סמוך לסוף זמן הגשת הרשימות הצטרף פרץ עם מפלגת "הבית היהודי" לרשימת "ימינה". ראש "הימין החדש", נפתלי בנט, נימק את סירובו לצרף את בן גביר לרשימה מאוחדת כסירוב לרוץ עם "מי שמחזיק בסלון ביתו תמונה של אדם אשר רצח 29 איש חפים מפשע". בתגובה הודיע בן גביר שהסיר את התמונה, למען אחדות ומניעת הקמת ממשלת שמאל, אולם מפלגתו לא צורפה לרשימה המאוחדת. עוצמה יהודית נרשמה כרשימה עצמאית בראשות בן גביר, וקבלה בבחירות אלו 19,402 קולות (0.42%) ולא עברה את אחוז החסימה.

ממוזער|260px|בן גביר, שמחה רוטמן ומיכל וולדיגר בפגישה עם הנשיא ריבלין בבית הנשיא לאחר בחירות 2021
לקראת הבחירות לכנסת ה-24, חתם בן גביר על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "עוצמה יהודית" ו"נעם", ובהמשך, על ריצה משותפת עם מפלגת "הציונות הדתית" בראשות בצלאל סמוטריץ'. הוא הוצב במקום השלישי ברשימה ונבחר לכהן ב.

לאחר שבן גביר עלה להר הבית בינואר 2022, פורסמו איומים מפורשים על חייו. בעקבות האיומים העלתה המשטרה את רמת האיום על בן גביר לדרגה 6, הגבוהה ביותר, וקצין הכנסת הורה למשמר הכנסת לאבטח את בן גביר בכל שעות היממה. איומים נוספים הופנו לעברו: באפריל נעצרה חוליית פעילי חמאס שתכננה להתנקש בו; ביוני נעצר תושב תל אביב שאיים עליו טלפונית ברצח; וביולי העלו תלמידים ערבים ממזרח ירושלים הצגת סוף שנה שבה מוצגת הוצאה להורג של אדם הלבוש באופן דומה לבן גביר, שהובילה למעצרם של מנהל בית הספר ומורה נוסף. בפברואר 2023 נעצר ערבי, תושב מזרח ירושלים, בחשד שאסף מידע ותכנן לרצוח את בן גביר.

ב־3 ביולי 2022, לאחר ההחלטה על הקדמת הבחירות לכנסת העשרים וחמש, עוצמה יהודית התפצלה בהסכמה מרשימת הציונות הדתית לסיעת יחיד נפרדת בכנסת שיוצגה על ידי בן גביר. ב־26 באוגוסט 2022, נחתם הסכם איחוד בין עוצמה יהודית לבין הציונות הדתית לריצה משותפת לכנסת, בתיווכו של בנימין נתניהו. ב־26 באוגוסט חתם בן גביר על הסכם ריצה משותפת עם בצלאל סמוטריץ' ברשימת הציונות הדתית. הרשימה השיגה 14 מנדטים בבחירות והפכה לשלישית בגודלה.

ב־27 בספטמבר 2023 פורסם כי שירות הביטחון הכללי עצר חוליית טרור שהופעלה על ידי איראן וכללה 3 פלסטינים ו-2 ערבים-ישראלים שתכננו להתנקש בו ובחבר הכנסת לשעבר יהודה גליק.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש חשף "פייק ריפורטר" רשת של חשבונות מזויפים של נשים שקידמה את בן גביר בטוויטר.

השר לביטחון לאומי
על אף אמירה מפורשת של נתניהו טרם הבחירות לכנסת ה-24 כי בן גביר לא יכהן כשר בממשלתו, ב־29 בדצמבר 2022, לאחר הבחירות לכנסת ה-25, מונה בן גביר לשר לביטחון הפנים בממשלת ישראל ה-37 ושם משרדו שונה ביוזמתו ל. ב־8 בינואר 2023 מונה בן גביר לשר לחיזוק וקידום קהילתי, משרד שהופרד מהמשרד לביטחון פנים בממשלת ישראל השלושים וחמש, בכפוף להחלטה לבטל את המשרד. המינוי אושר במליאת הכנסת למחרת, ב־9 בינואר 2023. ב־6 בנובמבר 2023 אוחד המשרד לחיזוק וקידום קהילתי עם המשרד לביטחון לאומי.

במהלך חצי השנה הראשונה של בן גביר כשר לביטחון לאומי חלה עלייה של 60% במספר מקרי הרצח בחברה היהודית, ובמהלך שנתו הראשונה מספר מקרי הרצח בחברה הערבית גדל ב־110%, לעומת השנה הקודמת. במשטרה טענו לנתונים מעודדים במיגור הפשיעה בחברה הערבית. ביולי 2024 פרסמה המשטרה את נתוני הפשיעה לשנת 2023, לפיהם חלה בזמן כהונת בן-גביר עלייה בפשיעה ברוב התחומים.

עם כניסתו לתפקיד, ביטל בן גביר החלטה לרכש מסוקי כיבוי בעלי קיבולת מים גבוה ויכולת פעולה בלילה, בטענה שהם נועדו לשימושו של מפכ"ל המשטרה וכי מסתירים ממנו מידע. על החלטה זו נמתחה ביקורת כאשר הורגש מחסור באמצעי כיבוי אווירי בעת שריפות יער גדולות בשנת 2025.

בשנתו הראשונה לכהונה כשר לביטחון לאומי הייתה תחלופה רבה בבכירי משרדו. דוברו האישי של השר התפטר באפריל 2023, בספטמבר התפטר מנכ"ל המשרד, שלמה בן-אליהו, וכחודשיים לאחר מכן התפטר ממלא המקום שמונה במקומו - עקב עתירה לבג"ץ נגד המינוי. בנובמבר התפטרה הסמנכ"לית להון אנושי ומנהל, ובדצמבר התפטר מנהל האגף לכלי ירייה עקב ביקורת על מדיניות חלוקת כלי נשק.

בפברואר 2023 פרסם העיתון "דיילי טלגרף" כי עקב הדלפות מסמכים רגישים נאסר על בן גביר לקבל תדריכים מודיעיניים. לפי הדיווח, בן גביר הדליף מידע והכניס טלפונים ניידים לישיבות חסויות.

באפריל 2023 אישרה ממשלת ישראל את הצעתו להקמת משמר לאומי תחת המשרד לביטחון לאומי ובינואר 2025 התקיים במכללה הלאומית לשוטרים טקס הקמת המשמר הלאומי במשמר הגבול-משטרת ישראל בהשתתפותו, בהשתתפות מפכ"ל המשטרה, דני לוי, מפקד משמר הגבול ניצב בריק יצחק, מפקד המשמר הלאומי ניצב נחשון נגלר ומפקדים נוספים. עד תאריך זה הוקמו שתי חטיבות של המשמר הלאומי - חטיבה צפונית וחטיבה דרומית הכוללות כ-600 מפקדים ולוחמים, בהמשך השנה צפויה לקום גם חטיבת מרכז. נכון לפברואר 2026 המשמר הלאומי פועל מבלי שגובשו או פורסמו הסדרה חוקית ונהלים שקופים לציבור או שהתקבל האישור להפעיל אותו. בנוסף, לא הובהר באופן פורמלי האם המשמר הלאומי הוא גוף עצמאי, יחידה בתוך המשטרה או זרוע נפרדת במשרד לביטחון לאומי.

מאז תחילת כהונתו בממשלת ישראל ה-37 בן גביר לא הגיש הצהרת הון, בניגוד לחובתו כשר וחרף חמש תזכורות שקיבל.

חלוקת נשק
עם כניסתו לתפקידו בתחילת 2023 בן גביר פעל להרחיב את מספר האזרחים נושאי הנשק בטענה שהדבר יעזור להתמודד עם אירועי טרור. הוא מתח ביקורת על האגף לרישוי כלי ירייה במשרדו, בטענה שהתהליך לקבלת רישיון נשק סובל מעודף ביורוקרטיה, וביצע רפורמה באגף שכללה הגדלת מצבת העובדים, הרחבת שעות הקבלה וימי הפעילות, הגדלת מספר הראיונות בשעה ומתן פטור מראיון לאנשי כוחות הביטחון וחיילים משוחררים. בנוסף, הוביל בן גביר הגמשה של התנאים לקבלת רישיון נשק, והוסיף שלל זכאים נוספים. לאחר טבח שבעה באוקטובר הואץ תהליך שינוי התקנות והוא הושלם באוקטובר 2023. בעקבות המתקפה והקלת הקריטריונים הוגשו כ-250,000 בקשות חדשות לרישיונות נשק ובן גביר פעל במגוון דרכים להתמודד עם עומס הפניות.

בן גביר גייס עובדי תגבור שיסייעו לעובדים הקבועים של אגף הרישוי בטיפול בעומס הבקשות. אלו כללו את אנשי לשכתו ובנות שירות לאומי. עובדי התגבור עברו הכשרה מזורזת והיו אמורים לחלק רישיונות אך ורק לאנשים העומדים בתבחין של מקום מגורים המזכה ברישיון או שירות בכוחות הביטחון. בנוסף, בתיאום עם יושב ראש הכנסת הוא גייס עובדים של הכנסת לטיפול בבקשות, צעד שספג ביקורת על ערבוב בין הכנסת לרשות המבצעת. גיוס בנות שירות לאומי לתגבור נעשה בגיבוי היועץ המשפטי של המשרד לביטחון לאומי, אך הצעד הופסק על ידי עו"ד גיל לימון, המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, בנימוק שלא ניתן לתת בידי בנות שירות לאומי סמכויות שלטוניות. בעקבות זאת קרא בן גביר לעובדי משרדו מאגפים אחרים להתנדב לתגבר את אגף רישוי כלי ירייה וגייס כ-30 עובדים שהסכימו. בעקבות דרישה לבטל את הרישיונות שחולקו על ידי עובדי התגבור בחנה המשטרה את היקף הרישיונות שחולקו על ידי עובדי התגבור ומצאה שהם חלקו כ-23 אלף רישיונות נשק זמניים כשמתוכם 458 רישיונות נשק הונפקו לכאורה על פי תבחינים אחרים מאלו שעובדי התגבור הוסמכו לטפל בהם. עובדי התגבור גם הנפיקו 15,424 רישיונות נשק סופיים, כאשר 688 מתוכם הונפקו לכאורה שלא על פי התבחינים שעובדי התגבור הוסמכו לטפל בהם.

ראש אגף כלי ירייה במשרד, ישראל אבישר, ביקש מבן גביר לבחון מחדש את מדיניותו, ולאחר שבן גביר סירב התפטר מתפקידו בדצמבר 2023.

במהלך המלחמה פעל בן גביר להקמת מאות כיתות כוננות ברחבי ישראל ולצורך כך נרכשו אלפי כלי נשק מיצרנים ישראליים. בן גביר השתתף אישית בטקסים רבים של הקמת כיתות כוננות, ומתנדבים שסירבו להשתתף בטקס אתו לא שותפו בכיתות הכוננות. בינואר 2024 הורה נעם סולברג, יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, להסיר את התמונות של בן גביר מחלק נשקים בכיתות כוננות בהיותן תעמולה אסורה המתבססת על טקסים שמומנו על ידי המדינה.

 מעורבות בעבודת המשטרה 
בדצמבר 2022 תוקנה ביוזמתו פקודת המשטרה, ונקבע בה שהשר לביטחון הפנים יתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, והוא רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות. בן גביר מימש תיקון זה, ובין השאר הנחה את המפכ"ל שבתאי להסיר כל דגל אש"ף מהמרחב הציבורי. בהמשך, עקב המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע, ניסה השר לקדם מדיניות מעצרים נגד מפגינים שיתפרעו או יחסמו כבישים. בעקבות עתירות שהוגשו נגד השר, הוציא בג"ץ צו ביניים בינואר 2024, שאסר על בן גביר לתת הנחיות והוראות אופרטיביות למשטרה בדבר יישום מדיניותו בכל הנוגע למימוש זכות ההפגנה וחופש המחאה. 

ב־10 במרץ 2023 הורתה לו היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה, להקפיא את מימוש ההחלטה להעביר מתפקידו את מפקד מחוז תל אביב, ניצב עמיחי אשד, מחמת "חשש כבד ביחס לחוקיות ולתקינות ההליך".

בדצמבר אותה שנה הודיע השר לנציבת שב"ס קטי פרי כי החליט שלא להאריך את כהונתה, ומינה כממלא מקום את קצין משטרה, ניצב בדימוס קובי יעקובי.

במאי 2024, פנה בן גביר ישירות למפקד מג"ב בריק יצחק בנוגע להשעיית שוטרים שהיו מעורבים באלימות כלפי חרדים בהילולת רבי שמעון בר יוחאי, ובניגוד להוראת בג"ץ שאסרה על בן גביר לתת הוראות אופרטיביות למשטרה. מפכ"ל המשטרה - קובי שבתאי - דיווח ליועצת המשפטית לממשלה על כך. זמן קצר לאחר מכן ביקש בן גביר לזמן את שבתאי לקראת פיטוריו, אך היועמ"שית הודיעה שזימון זה אינו חוקי.

במהלך מלחמת חרבות ברזל הנחה בן גביר את סגן המפקח הכללי של משטרת ישראל אבשלום פלד להימנע מאבטחה של שיירות הסיוע לרצועת עזה. פרקליטות המדינה קבעה שהמעשה היווה הפרה של הדין והתערבות פסולה בעבודת המשטרה.

באוגוסט 2024 החליט בן גביר לקדם את קצין המשטרה מאיר סוויסה לדרגת סגן ניצב ולמנותו לתפקיד מפקד תחנה במחוז תל אביב. נגד סוויסה הוגש כתב אישום על זריקת רימון הלם לעבר מפגינים נגד הרפורמה המשפטית, והוא עומד לדין. העתירה נגד המינוי הוגשה על ידי התנועה לטוהר המידות ושלושה אזרחים שנפצעו. בית המשפט המחוזי בירושלים קבע כי קידומו של סוויסה נעשה בניגוד לנהלים, שלפיהם אין לקדם קצין שעומד נגדו הליך פלילי. בית המשפט הקפיא את המינוי וקבע כי הוא לא יקודם למפקד תחנה עד להכרעה בעתירה שהוגשה נגד מינויו.

ב-29 באפריל 2025 חתם בן גביר על הסכם על פיו המחייב אותו להגביל את התערבותו בתחום המחאות, המינויים והפעילות המבצעית למניעת התערבויות פוליטיות בעבודת המשטרה.

ביולי 2025 פנה בן גביר במכתב למפכ"ל המשטרה דניאל לוי בו העלה תהיות בנוגע למועמדותה לקידום של רב-פקד רינת סבן, אחת החוקרות שהעידה במשפטו של בנימין נתניהו, רובן בהקשר לתיקי האלפים או הליכים אחרים הקשורים באופן זה או אחר לראש הממשלה או סביבתו. במשטרה הדפו את טענותיו של בן גביר. ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרה שסבן אמורה לעבוד תחתיו הדגיש כי המשטרה לא תאפשר התערבות שתפגע בשיקול הדעת המקצועי העצמאי של המשטרה. היועצת המשפטית ציינה כי אין לבן גביר עילה למנוע את קידומה של סבן. היא התריעה מפני "חשש ממשי להתערבות פוליטית פסולה, חריגה וחסרת תקדים" בעיכוב קידומה של סבן והורתה לו לקדמה. בינואר 2026 הגישו היועצת המשפטית לממשלה ומפכ"ל המשטרה, תצהיר משותף לבית המשפט, בו ציינו כי סירובו של בן גביר לקדם את סבן נועד להרתיע שוטרים מחקירת אישי ציבור. בפברואר 2026 קבע בית המשפט כי סרובו של בן גביר לקדם את סבן מהווה חוסר סבירות קיצוני והתנהלותו מעוררת חשש ממשי לשיקולים זרים. בית המשפט הורה לאשר את קידומה לאלתר וחייב את בן גביר בהוצאות של 20,000 שקלים. ן גביר הגיש בקשה לעיכוב ביצוע של ההחלטה ובית המשפט דחה את בקשתו.

בספטמבר 2025 דווח על מחלוקת חריפה בין בן גביר לבין מפכ״ל המשטרה בנוגע לשורת מינויים שאושרו לקידום על ידי סגל הפיקוד הבכיר של המשטרה אך בן גביר סירב לחתום על קידומם.

באוקטובר 2025 דווח על עיכוב ממושך באישור קידומה של סגן־ניצב רותי האוסליך, בכירה באגף החקירות והמודיעין, וזאת בשל סירובו של השר איתמר בן גביר לאשר את המינוי, על אף המלצות המפכ"ל וצמרת המשטרה. השר נימק את החלטתו, בין היתר, בכך שהאוסליך הביעה דעות המנוגדות לעמדת המשטרה במסגרת הופעותיה בכנסת. בפברואר 2026 הודיע השר סופית שלא יקדמה, ונימק זאת בין היתר בטענה שחתימתה בשם ממלא מקום ראש רמ"ח חקירות טרם המינוי. בתגובה הודיעה האוסליך שתעתור לבית המשפט והבהירה במכתב כי הופעותיה בכנסת וחתימתה נעשו באישור מלא ובהנחיית מפקדיה, ראש אח"מ והמפכ"ל, וב-22 בפברואר היא עתרה נגדו.

בנובמבר פורסם כי בן גביר דרש ממפקד מחוז ירושלים אמיר ארזני להכניס ספרי קודש למתחם הר הבית, ולאחר שארזני סירב, הודח מתפקידו.

בדצמבר 2025 פנתה היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב־מיארה, אל ראש הממשלה בנימין נתניהו, בדרישה שיטפל בהתערבות פסולה של בן גביר בעבודת המשטרה. בן גביר הגיב על כך באמירה ש"בהרב-מיארה היא עבריינית".

בדצמבר 2025 פורסם כי ישנם כמה מקורות הטוענים שבן גביר מתערב במענים לבקשות לחופש מידע שמוגשות למשטרה. מלשכתו של בן גביר נטען כי אין בהתערבות עבירה על חוק חופש המידע.

בינואר 2026 פורסם כי בן גביר מסרב לחתום על מינויו של סנ״צ איציק אלפסי לתפקיד דובר אגף החקירות והמודיעין, אף שהוא אושר. עוד פוסם כי בן גביר מסרב לאשר מינויים של עשרות קציני משטרה

בינואר 2026 פורסם כי במהלך שירותו במנהלת גיוס חרדים בצה"ל, קודמה מועמדותו של רחמים חוגי לתפקיד "ראש מינהלת גיוס חרדים במשטרת ישראל" בדרגת סגן ניצב. קידום המינוי התבצע בסביבת השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר. על אף טענות על עברו של חוגי, אשר כלל רישום פלילי רב וקריאה לדקור להט"ב במצעד הגאווה בירושלים, המפכ"ל דני לוי וסגל הפיקוד הבכיר החליטו על גיוסו ומינויו של חוגי לתפקיד קצין בכיר. בתחילה הגנה המשטרה על המינוי של חוגי וטענה כי מטעמי צנעת הפרט היא אינה מתייחסת לעברו של מועמד, וכי כל המינויים נבחנים על פי מכלול קריטריונים מקובלים של מרכז הגיוס. רק לאחר ביקורת ציבורית נרחבת, הורה המפכ"ל דני לוי לבטל את המינוי.

בפברואר דווח על מאמצי השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, לקדם שני מועמדים לתפקיד היועץ המשפטי של המשטרה (יועמ"ש): הראשון הוא עו"ד דוד בבלי, יועצו של השר, שמועמדותו קודמה על אף התנגדות המפכ"ל דני לוי ועל אף שהוא עדיין מוגדר כחשוד בפרשת חלוקת הנשק על ידי עובדי לשכת השר ועל אף שנטען כי הוא נעדר את הניסיון הניהולי והמשפטי הנדרש לתפקיד. השני הוא גונדר עירן נהון, היועץ המשפטי של שב"ס ואיש אמונו של השר, שקודם על ידי בן גביר בשנת 2025 לדרגת גונדר, ונחשב למועמד המועדף על ידי בן גביר. מועמדת המפכ"ל דני לוי לתפקיד היא ממלאת מקום המשנה ליועמ"ש המשטרה, נצ"מ תמר ליברטי.

בפברואר העיד המפכ"ל לשעבר קובי שבתאי, כי בן גביר התערב באופן חריג במינויים במשטרה.

על פי משרד לביטחון לאומי, נכון לפברואר 2026 בן גביר ראיין מאז כניסתו לתפקיד 137 קציני משטרה המועמדים לקידום בדרגות רפ"ק, סנ"צ ונצ"מ. קצינים אלה משמשים בין היתר כסגני מפקדי תחנות, מפקדי תחנות, ומפקדי מרחב. ההחלטה ושיקול הדעת על מינוי קצינים בדרגות אלה ניתנה כולה בידי מפכ"ל המשטרה. תרם כניסתו לתפקיד השר לא ראיין קצינים בדרגות האלה. על פי בן גביר מספר הראיונות שקיים גבוה יותר. בן גביר ציין כי הוא מתערב במינויים וכי ערך ראיונות ל- 800 קצינים. 

מלחמת חרבות ברזל
במהלך מלחמת חרבות ברזל התנגד בן גביר לעסקאות חטופים עם חמאס. בנובמבר 2023 הוא וחבריו למפלגה היו היחידים שהתנגדו לעסקת שחרור הנשים והילדים בטענה ש"במקום להוריד את החמאס על הברכיים, ישראל מקבלת את תכתיביו" ושהעסקה תהווה תקדים שיסכן אזרחים וחיילים רבים. באפריל 2024 איים ביחד עם בצלאל סמוטריץ' בהפלת הממשלה אם תחתום עסקה שאותה כינה "מופקרת" ו"כניעה לחמאס". בעקבות הצהרת נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ב-1 ביוני 2024 ש"ישראל הציעה הסכם הפסקת אש חדש ומקיף, זה מתווה להפסקת אש מתמשכת ולשחרור כל החטופים" אמר בן גביר שעסקה כזו תביא לפירוק הממשלה. ביולי 2024 אמר בן גביר שוויתור על ציר נצרים בעסקה יביא לפירוק הממשלה. בן גביר גם הביע התנגדות לעסקה בשלבים שלטענתו תחרוץ למוות את גורלם של החטופים שלא ישוחררו בשלב הראשון. בינואר 2025, עם התגבשותה של עסקה עם חמאס לשחרור חטופים תמורת שחרור מחבלים והפסקה בלחימה, הביע התנגדות לעסקה וטען כי "בשנה האחרונה, באמצעות כוחנו הפוליטי, הצלחנו למנוע מהעסקה הזו לצאת לפועל, פעם אחר פעם." את התנגדותו לעסקאות נימק: "לא מוכן לסכן את שלומם של עשרות אלפי אזרחי ישראל ולא מוכן לשחרור 1,000 סינווארים שיאנסו אלפי בנות. את החטופים יש לשחרר על ידי כך שנפסיק לאויב את הדלק, את הסיוע ההומניטרי, נכבוש את עזה ונעודד הגירה מרצון."

ב-19 בינואר 2025 התפטר מהממשלה, יום לאחר שאושר בממשלה הסכם חמאס–ישראל שהוא התנגד לתנאיו, והתפטרותו נכנסה לתוקף יומיים לאחר מכן. במקומו מונה לתפקיד חיים כץ. כעבור חודשיים, על רקע חידוש הלחימה ברצועת עזה, מונה מחדש לשר לביטחון לאומי.

ביולי 2025 נמנה עם חברי "ועדת שיקלי", שהמליצה לממשלה על פיטורי היועצת המשפטית לממשלה, גלי בהרב-מיארה.

במהלך המלחמה התגאה בן גביר בהרעת תנאי כליאתם של אסירים פלסטינים, ולדברי חטופים דבריו אלה הובילו להתעללות בהם בידי שוביהם. שב"כ התריע בפני נתניהו ובן גביר שהצהרות בן גביר גורמות לההתעללות בחטופים.

 יחסי חוץ 
ב־8 במאי 2023 שובץ בן גביר כנציג הממשלה לנאום באירוע שתוכנן בתל אביב על ידי האיחוד האירופי לרגל יום אירופה. לאור השתתפותו הצפויה של בן גביר, האירוע בוטל. על פי נציגי האיחוד הדבר נבע מחוסר נכונותם לתת במה למי שעמדותיו עומדות בסתירה לערכי האיחוד האירופי.

במהלך מלחמת חרבות ברזל קרא לקדם עידוד הגירת פלסטינים מרצועת עזה למדינות העולם. קריאתו זו גונתה על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית, צרפת, גרמניה, האיחוד האירופי ואיחוד האמירויות. בהמשך המלחמה קרא "לחזור הביתה לגוש קטיף וצפון השומרון".

ביוני 2025 הודיעו חמש מדינות ( בריטניה, אוסטרליה, נורווגיה, ניו זילנד וקנדה) על הטלת עיצומים על השרים איתמר בן גביר ובצלאל סמוטריץ', בנימוק שצעד זה ננקט עקב "הסתה לאלימות נגד פלסטינים". ב-17 ביולי הוגדר כאישיות בלתי רצויה על ידי ממשלת סלובניה בשל הצהרות ופעולות שמנוגדות לערכים הדמוקרטיים של סלובניה ולזכויות אדם ושלום בינלאומי.

ביולי 2025 החליטה ממשלת הולנד לאסור על כניסתם של בן גביר וסמוטריץ' להולנד. בספטמבר 2025 הודיע ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס על איסור דומה.

חיים אישיים
בן גביר נשוי לאיילה (לבית נמרודי), ילידת ירושלים, בת למשפחה דתית לאומית, מורה במקצועה. ב-28 בדצמבר 2025 הצטרפה כפאנליסטית בערוץ 14. השניים נפגשו לאחר שאיילה, אז בת 15, נעצרה על שהות במאחז שהוקם בחברון וסירבה לחתום על הרחקה מהמאחז ולהשתחרר כמו חברותיה. הם נישאו כאשר איילה הייתה בת 17 ואיתמר בן 28. לזוג שישה ילדים והם מתגוררים בשכונת גבעת האבות שבקריית ארבע.

קישורים חיצוניים



ראיונות










כתבות

 תומר פרסיקו, בנגביריזם אינו כהניזם-לייט, בבלוג של פרסיקו לולאת האל, אוגוסט 2022





סרטונים
 דני קושמרו, 
 הזכרה של יום השנה ה-25 לרצח הרב מאיר כהנא, 
 עוזיאל סבתו, 


הערות שוליים

קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:בוגרי ישיבת הרעיון היהודי
קטגוריה:בוגרי תיכון מכללת אורט (ירושלים)
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם עוצמה יהודית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם סיעות יחיד
קטגוריה:חברי כנסת מתנחלים
קטגוריה:מורשעים בגרימת נזק לרכוש
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בישראל
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:יועצי תקשורת ישראלים
קטגוריה:פוליטיקאים ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:פוליטיקאים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:פעילי ימין רדיקלי ישראלים
קטגוריה:חברי הקבינט המדיני-ביטחוני
קטגוריה:פעילי כך
קטגוריה:קריית ארבע: חברי הכנסת
קטגוריה:חברי הכנסת: משפטנים
קטגוריה:ראשי מפלגת עוצמה יהודית
קטגוריה:מורשעים בעבירות תנועה בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976