סעודות שבת

שמאל|ממוזער|230px|שולחן ערוך ליום השבת. שתי חלות, יין וכוס לקידוש.
בשבת ישנה מצווה על אכילת שלוש סעודות: האחת בליל שבת (סעודת ליל שבת), השנייה בבוקר יום השבת (סעודת יום שבת), והשלישית לקראת צאת השבת (סעודה שלישית). מצווה זו מוטלת על גברים ועל נשים בשווה.

 מקור המצווה 
בעבר נהגו לאכול באופן שגרתי שתי סעודות ביום, אחת בבוקר ואחת בערב. חיוב שלוש סעודות השבת נובע מהצורך לענג את השבת ולכבדה יותר מאשר ביום חול. רמז לשלוש סעודות בשבת נדרש בגמרא מכך שבפסוק לגבי אכילת המן בשבת נכתבה שלוש פעמים המילה "היום":  לדעת רבי חידקא שלוש הפעמים שנכתב "היום" הן חיוב רק לסעודות היום, חוץ מסעודת הלילה, ולשיטתו יש חיוב לאכול ארבע סעודות בשבת. על אף ששיטה זו לא נפסקה להלכה, יש הנוהגים לאכול גם סעודה רביעית בשבת הנקראת "סעודה דרבי חידקא".

אף כי החובה היא על סעודה אחת בלילה ושתיים ביום, במידה ולא נאכלה סעודה בלילה, יש לאכול שלוש סעודות ביום.

 זמני הסעודות 
 סעודת ליל שבת: זמנה בליל שבת לאחר תפילת ערבית של שבת. סעודה זו פותחת בקידוש, היות שחכמים הסמיכו את הפסוק "וקראת לשבת עונג" לכך שהקידוש - שהוא הקריאה לשבת, יהיה בסמוך לעונג השבת - שעיקרו הוא סעודת השבת.
 סעודת יום שבת: זמנה בבוקר יום השבת לאחר תפילת שחרית של שבת. מפאת אורכה של תפילת שחרית בשבת, סעודה זו מתקיימת לרוב לקראת הצהריים. גם סעודה זו פותחת בקידוש (אך ללא ברכת הקידוש), כדי שלא תיחשב סעודת יום השבת כפחותה מסעודת ליל שבת שבה אומרים את ברכת הקידוש. מי שכבר שמע קידוש בבוקר יום השבת ואכל אחריו מיני מזונות לפני קיום הסעודה, לא צריך לפתוח את הסעודה בקידוש. 
 סעודה שלישית: זמנה מתחיל מזמן המנחה (עדיף לאחר שמתפלל) ועד שקיעת החמה, ובדיעבד אם לא הספיק יתחיל עד 13 דקות זמניות לאחר שקיעת החמה. בסעודה זו לא נוהגים לערוך קידוש, אולם יש נוהגים לערוך קידוש גם בסעודה זו.

 תוכן הסעודות 
שמאל|ממוזער|230px|חמין, מאכל מסורתי לשבת בכל עדות ישראל
בשתי הסעודות הראשונות, כדי לצאת ידי חובת הסעודה יש לאכול בתחילת הסעודה פת בשיעור כביצה, אך בדיעבד די בכזית. בסעודה שלישית יש הסוברים (שיטת רבינו תם) שדי בפירות וירקות, אך להלכה נפסק שלכתחילה צריך גם בסעודה זו לאכול פת, אך מי ששבע וקשה לו לאכול פת או שאין לו פת יכול לאכול גם דברים אחרים על פי סדר העדיפות הבא (ככל שהמאכל מוקדם יותר ברשימה הוא יותר טוב לקיום מצוות סעודה שלישית): מיני מזונות, בשר ודגים, פירות וירקות.

צריך לכבד את סעודות השבת במאכלים חשובים מביום חול. הגמרא בכמה מקומות, מדברת על החשיבות של עינוג השבת, בין השאר בשלש סעודות, בגמרא נאמר שמי שמקיים שלש סעודות בשבת ניצל מחבלי משיח, גוג ומגוג ודינה של גיהנום. יש עניין לאכול דגים בשבת, אבל מי שלא אוהב אין צורך, ויש אמרה נפוצה שמקורה באחרונים שכל האוכל דג ביום דג (בגימטריה ז') ניצל מד"ג (ראשי תיבות - דין גיהנום).

נוהגים לשיר בסעודות השבת זמירות שבת.

בברכת המזון שלאחר סעודות שבת מוסיפים קטע המכונה 'רצה והחליצנו' בסופה של הברכה השלישית.

מאכלים מיוחדים בסעודת שבת
בקהילות מסוימות נהגו לאכול מאכלים מיוחדים בסעודת שבת. בכתבי החסידות התפרשו חלק ממאכלים אלה כמרמזים על עניינים רוחניים. בחסידויות רבות מקפידים על אכילת רגל קרושה (גאלע) ועל אכילת כבד בסעודת יום השבת. יש נוהגים גם לאכול מאכלי קוגל בסעודות השבת. מנהג נפוץ הוא לאכול דג ויש הסבורים כי אכילת דג בשבת מצילה מדין הגיהנום.

בקהילות היהודיות ברחבי העולם, התפתחו מתכונים רבים בבישול או אפיה ארוכים בתנור או על פלטת שבת מהלך כל ליל השבת, על מנת שהאוכל בסעודת השבת יהיה חם, כגון: חמין (טשולנט ביידיש, סחינא במרוקאית או תְבִּית בעיראקית), קוגל ביהדות אשכנז, הלים ביהדות פרס, ג'חנון וכובאנה ביהדות תימן, אושיסבו ביהדות בוכרה, לחם דָאבּו בקהילת ביתא ישראל ועוד.

ראו גם
 סעודת מצווה

קישורים חיצוניים

 הרב שמואל חגי, סעודות השבת, אתר דעת
 הרב אליעזר מלמד, סעודות השבת ומלווה מלכה, אתר ישיבה

הערות שוליים

קטגוריה:סעודות מצווה
*