1954 בישראל

1954 בישראל (ה'תשי"ד – ה'תשט"ו) הייתה השנה השישית לעצמאותה של מדינת ישראל.

 הנהגה 

 ממשלת ישראל החמישית תחת משה שרת 
לאחר שדוד בן-גוריון פרש מראשות הממשלה בדצמבר 1953, קיבל משה שרת על עצמו את משרת ראש הממשלה השני של ישראל. ב-26 בינואר הציג את ממשלתו בפני הכנסת. עם זאת, בן-גוריון המשיך לפעול מאחורי הקלעים ולהפעיל את נאמניו - לבון, דיין ופרס, נגד מדיניותו המוצהרת של שרת בנושאי חוץ וביטחון.

 חוץ וביטחון 
שמאל|ממוזער|250px|אוטובוס GMC משוחזר כדוגמת האוטובוס שהותקף באירוע "טבח מעלה עקרבים". האוטובוס נמצא במוזיאון אילת (אילת עירי)
ב-17 במרץ התרחש טבח מעלה עקרבים, אחד מאירועי הטרור הקשים הראשונים בתולדות מדינת ישראל, בו נרצחו 11 אזרחים. כשבועיים לאחר הטבח מבצע כוח צנחנים בפיקודו של אריאל שרון פשיטה על הכפר נחאלין שבאזור בית לחם.

ממשיכה המתיחות הקשה בין ישראל לשכנותיה, ובייחוד מצרים. ביולי נעצרים יהודים מצרים שהיו חברים בחוליה שנשלחה על ידי מדינת ישראל לבצע פעולות טרור במצרים וכך לערער את יציבות המשטר במדינה. חודש לפני כן מוחלף מפעיל החוליה, אברהם דר באברי אלעד. הפרשה, שמצונזרת בישראל, נודעת אחר כך כ"העסק הביש". בעקבות "הפרשה" מוקמת ב-29 בדצמבר ועדת חקירה חשאית, ועדת אולשן-דורי. אשר מטרתה לברר מי נתן את ההוראה להפעלת החוליה, האם זה היה שר הביטחון פנחס לבון או ראש אמ"ן אל"ם בנימין גיבלי. מאוחר יותר נודע כי עדויות קציני אמ"ן בפני הוועדה היו מתואמות והקצינים לאו דווקא דיברו אמת בעדויותיהם.

מבצע ברן - מבצע של המוסד לחטיפתו ולהבאתו לישראל של קצין צה"ל שעמד להעביר ידיעות למצרים. המבצע הסתיים במותו של החטוף ובהשלכת גופתו לים.

ב-31 במאי נפתחת המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל.

ב-28 בספטמבר נעצר צוות הספינה "בת גלים" אשר ניסה לפרוץ את ההסגר הימי בתעלת סואץ על ידי המצרים.

ב-8 בדצמבר נפלו בשבי הסורי 5 חיילים במהלך מבצע צרצר.

 כלכלה ותשתיות 
מתחיל שיפור במצב הכלכלי בישראל. המשק יוצא ממדיניות הקיצוב ומתחילה תקופה של צמיחה מהירה ומרשימה, שמתבטאת בגידול של כ-10% לשנה בתוצר הלאומי, וכ-5% בתוצר לנפש (בהתחשב בעובדה שגם אוכלוסיית המדינה גדלה בשיעורים ניכרים על פני התקופה). להתפתחות זו סייעה הזרמת הון מסיבית מחו"ל, שהושקע בצורה מוצלחת ונשא פירות כלכליים.
 ב-12 באפריל פרצה שביתת רופאים בכל בתי החולים הממשלתיים ובמרפאות קופת חולים במחאה על סירוב הממשלה להיכנס עימם למשא ומתן על העלאת שכרם.
 ב-3 בנובמבר נפתחת לתנועה תחנת הרכבת תל אביב מרכז.

 משפט 
ב-1 בינואר החל משפט קסטנר. המשפט, שהחל כמשפט דיבה נגד העיתונאי מלכיאל גרינוולד, הפך בשל פעילותו של עורך הדין שמואל תמיר לכתב האשמה נגד קסטנר והנהגת היישוב בתקופת השואה.

ב-1 באוגוסט מונה יצחק אולשן לנשיא בית המשפט העליון במקומו של משה זמורה.

אמנון זכרוני מבקש משר הביטחון לשחררו משירות צבאי עקב פציפיזם. בקשתו נדחית בתחילה אך לאחר מכן מאושרת.

 חברה ותרבות 
 דוד אבידן מפרסם את קובץ שיריו הראשון, "ברזים ערופי שפתיים". מופיע הספר השני של הטור השביעי של נתן אלתרמן
 בין זוכי פרס ישראל: שמואל יוסף עגנון ודוד שמעוני.
 נסגרים התיאטראות לי-לה-לו והמטאטא.
 התיאטרון הקאמרי מעלה את המחזה קזבלן.
 מוקמת יחידת ההסרטה של דובר צה"ל. יוצא לאקרנים הסרט "מפתח הזהב" של סאשה אלכסנדר, שהיה דוקו-דרמה העוסקת בחיפושי מים
 מוקמת להקת פיקוד מרכז ויוצאת בתוכניתה הראשונה, "כף קוף אחד". במחזור הראשון: אהובה דיכטר, ג'וקי ארקין ומושיק טרוים. בין להיטיה: "גן השיקמים".

 ספורט 
 קבוצת הכדורגל לאציו (כדורגל) מרומא ביקרה בישראל. ב-16 ביוני ניצחה את מכבי תל אביב באצטדיון רמת גן 3:0, וב-19 ביוני ניצחה את מכבי פתח תקווה בתוצאה 2:1.

 אירועים אחרים 
 ב-6 באפריל נטמנו עצמות אדמונד ג'יימס דה רוטשילד ורעייתו עדה ברמת הנדיב, זכרון יעקב, בטקס ממלכתי בנוכחות נשיא המדינה וחברי הממשלה, לאחר שהובאו ארצה על סיפון אח"י מבטח
 ב-3 ביולי צוינו חמישים שנה למותו של הרצל, וההנהלה הציונית העולמית הכריזה על "שנת הרצל", שצוינה באירועים שונים בארץ ובעולם.
 ב-29 ביולי מתרחש אסון מעגן, בעת שמתקיים טקס זיכרון בקיבוץ מעגן לצנחני היישוב, מתרסק מטוס קל וגורם למותם של שבעה עשר איש.
 ב-22 בנובמבר מתרחשת תאונת הרכבת בכורדני, מתאונות הרכבת הקשות בתולדות רכבת ישראל. בתאונה נהרגו 12 אנשים ונפצעו 23 כתוצאה מהתנגשות של רכבת נוסעים באוטובוס של חברת אגד.

 נולדו 

(:קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954)
 25 בינואר – דויד גרוסמן, סופר, ומשורר ישראלי
 25 בפברואר – גבי אשכנזי, הרמטכ"ל ה-19 של צה"ל
 26 בפברואר – יולי תמיר, שרה וחברת הכנסת מטעם העבודה
 20 ביוני – אילן רמון, טייס קרב ישראלי והאסטרונאוט הישראלי היחיד (נהרג ב-2003)
 30 באוגוסט – שלומי שבת, זמר ומלחין ישראלי
 30 בדצמבר – פנינה רוזנבלום, אשת עסקים וחברת הכנסת מטעם הליכוד

 נפטרו 

(:קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1954)
140px|ממוזער|נתן אלבז
 11 בפברואר – נתן אלבז, הקריב את חייו כדי להציל את חיי חבריו (נולד ב-1934)
 18 במאי – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נולד ב-1888)
 21 בדצמבר – מקס בינט, איש הקשר של החוליה מהעסק הביש התאבד (נולד ב-1917)

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

*