יעז

יָעֵז (שם מדעי: Capra hircus X Capra nubiana; שמו העברי הוא הלחם בסיסים בין המילים "יעל" ו"עז") הוא בן כלאיים, הנוצר מהכלאה בין יעל לבין עז הבית/הבר – שניהם מהסוג הזואולוגי יעל.

ההכלאה מתרחשת לעיתים בטבע, בישראל גודל עדר כזה לצורכי בשר אך הושמד עקב חשד למחלה.

 היסטוריה 
במשך אלפי שנים נעשו הכלאות בין עיזים ויעלים על ידי רועים שצירפו לעדרי העיזים שלהם גורי יעלים.

בשל הכחדת יעל האלפים משווייץ נעשה ניסיון להחזיר לטבע יעזים שכן בהתחלה האיטלקים סירבו להעביר פריטים לשווייץ, רוב היעזים נכחדו בשל קור ומגפות. גם בברית המועצות ב-1955 בהשראת טרופים ליסנקו יצרו הכלאות של עיזים עם יעל סיבירי.

הכלאות לא מכוונות נעשות בטבע באופן אקראי, יש עדויות על הכלאות של יעלי אלפים ועיזי בר באלפים הברניים ובאלפים היוליאניים, ארגונים מקומיים דואגים להסיר מעדרים אלו את ההכלאות בכדי לשמור על עדרי יעלי האלפים. בספרד נעשה ניסוי קצר של הכלאת יעל איברי עם עיזי בר אך הצאצאים דמו מאוד לעיזים ועל כן נשחטו. אותרו הכלאות אקראיות נוספות של יעל איברי והוסרו מהעדרים.

 בישראל 
מקור היעז בישראל הוא בהזרעה מלאכותית, תוצר של מחקר ישראלי שהחל בשנות השבעים של המאה ה-20 על ידי היינריך מנדלסון וצוותו בגן החיות הניסיוני של אוניברסיטת תל אביב.

דן רטנר, ממייסדי קיבוץ להב לקח חמישה פריטים מגן החיות והחל לגדל עדר בקיבוץ להב, בין השנים 1972 ל-1982 המשיך רטנר להגדיל את העדר תוך שימוש בהכלאה של זני עיזים רבים במטרה ליצור שונות גנטית.

האינטרס של רטנר היה מתוך כוונה ליהנות מהשילוב של הבשר העדין בטעמו והדל בשומן של היעל לבין אפשרויות הביות הנוחות של עז הבית. במבחני טעימות שערך רוב המשתתפים העדיפו את טעם בשר היעז על פני בשר עז ובשר כבש.

גדיי היעזים גדלו בקצב איטי יותר מגדיי העזים, הם היו רגישים יותר למחלות. יש סבירות גבוהה שבתנאים טבעיים הייתה מתפתחת כנגדם סלקציה שלילית.

בשנת 1991 נמכר העדר, בשנת 1992 הוקפא תהליך הפיתוח של היעז וגודל העדר הועמד על 70 יעזים כדי שיהיה ניתן להמשיך בפיתוח בעתיד. בשנת 1996 העדר הושמד מחשש למחלת הברוצלוזיס. מאז אין עוד פרטים חיים של בעל-חיים זה.

 בהלכה 
הן יעל והן עז מותרים באכילה, הכלאה אמנם אסורה לביצוע אך התוצר מותר באכילה. במענה לפרויקט של רטנר הרב מישאל דהאן הכשיר את היעז.

בהלכה יש הבדלים בן בהמה לחיה, שחיטת חיה מצריכה כיסוי דם וחלבה מותר, בהמה אינה צריכה כיסוי דם וחלבה אסור. הרבנות הראשית לישראל הצריכה הסרת החלב. לפי מרדכי כסלו יש לנהוג ביעז מנהג חיה ומנהג בהמה - אסור באכילת חלב ויש לכסות את הדם.

בגמרא הובאה דעה שהכוי הוא תוצר מהכלאה של צביה ותיש מרדכי כסלו כתב שמכיוון שהכלאה כזו אינה אפשרית להבאת צאצאים כוונת הגמרא להכלאה בין המוגדר חיה למוגדר בהמה מה שאפשרי רק ביעז.

קישורים חיצוניים

 על יעזים ועל זוזים - "הדף הירוק", 14 באוקטובר 2010

 כיצד יפוצה חקלאי שעדרו הושמד בשל חשד למחלה כשסוג העדר אינו מופיע בחוק? באתר פסקדין
 תמונות באתר קיבוץ להב


 דן רטנר, "יעז", בתוך: י' ארנון (עורך), החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 12 הוצאת משרד הביטחון, עמ' 239 

הערות שוליים

קטגוריה:יעלים
קטגוריה:חיות כלאיים
קטגוריה:ישראל: המצאות
קטגוריה:עיזים