התנועה המסורתית בישראל

התנועה המסורתית בישראל היא ארגון הגג של קהילות ומוסדות היהדות-הקונסרבטיבית בישראל. אגפי התנועה כוללים בין היתר כ-78 קהילות ובתי כנסת ברחבי הארץ, תנועת הנוער נוע"ם, מכון 'על משמר הכנסת' ומרכז אדרבא לצעירים בעלי מוגבלויות. 

מנכ"לית התנועה היא רקפת גינסברג, ויושבת הראש סופי פלמן רפלוביץ'.

נכון ל-2017, דיווחה התנועה על 7500 חברים בוגרים רשומים בישראל, אף שעל פי סקרים שונים, מספר המזדהים עם ערכי התנועה גדול מכך, ומגיע לכ-5% מהאוכלוסייה.

אידאולוגיה ופעילות

התנועה המסורתית בישראל משתייכת ליהדות הקונסרבטיבית וחולקת את ראייתה את ההלכה כציווי המחייב את כלל היהודים שהוא גם מכלול דינמי החייב להשתנות ולהתאים עצמו לנסיבות הזמן והמקום. לפי ראייה זו, ניתנות פרשנויות מודרניות להלכה מתוך לימוד המקורות העתיקים והתבססות עליהם. הזרם נשען על תפיסה של ראיית עולם פלורליסטית. התנועה תומכת בחירויות האדם בכל תחומי החיים, בהתבסס על האמונה שכל אדם נברא בצלם. התנועה המסורתית היא תנועה ציונית המאמינה כי ריבונותו של העם היהודי הכרחית להמשך קיומו.

מעמד האישה
ממוזער|נשים המשמשות בתור רב של התנועה המסורתית-קונסרבטיבית, מקריאות מספר התורה
מתוך הראייה כי ההלכה היא דינאמית, מעמד האישה בתנועה המסורתית יוצא מנקודת ההנחה כי יש לחתור לשוויון מלא בין המינים. התנועה מאמינה כי יש לקדם את מעמדה ההלכתי של האישה, תוך ראיית עולם מודרנית המעודדת שוויון בין המינים בכל שאר תחומי החיים. על פי פסיקת כנסת הרבנים של התנועה המסורתית רשאיות נשים לעלות לתורה, לקרוא ממנה, לשמש כשליחות ציבור, להניח תפילין ולהגיד קדיש יתום, כל זאת מתוך נקודת מבט שגם ביהדות יש לכונן שוויון בין גברים ונשים.

בקהילות התנועה נערכים טקסי בת מצווה לבנות, נשים משמשות בתפקידים של שליחות ציבור וקריאה מהתורה. כמו כן נשים מוסמכות לרבנות במכון שכטר, המרכז ללימודי יהדות שליד התנועה המסורתית.

גיור

בשנת 1989 פסק בית המשפט העליון כי על המדינה להכיר בגיורים קונסרבטיביים ורפורמים שנעשו בחו"ל. גם גיורי התנועה המסורתית בישראל, הנערכים על ידי מכון לגיור של התנועה מוכרים על ידי המדינה. התנועה המסורתית הייתה גם שותפה ב"ועדת נאמן" שהוקמה ב-1997 על מנת להגיע לפתרון מוסכם בנושאי הגיור. למרות מסקנותיה של הוועדה שעל המדינה להכיר בגיורים אלו, דחו ברבנות הראשית את הפשרה שהוצעה, מכיוון שכללה הכרה רשמית בזרמים לא-אורתודוקסיים ולכן מסקנות הוועדה לא יושמו.

 פתיחות כלפי זרמי יהדות שונים 
באוגוסט 2021 פורסם באתר ynet כי מנכ"לית התנועה המסורתית, רקפת גינסברג, נפגשה עם הרב האורתודוקסי אליעזר מלמד. הפגישה התקיימה על רקע ניסיון של גורמים קיצוניים להשליט הפרדה מגדרית ברחבה השווניות בכותל בליל תשעה באב באותה השנה.

בפברואר 2022, הפגינה התנועה המסורתית יחד עם התנועה הרפורמית, נשות הכותל וארגונים נוספים נגד עירית לינור וגלי צה"ל בשל דברים שאמרה השדרנית בתוכנית "המילה האחרונה". לינור אמרה בשידור חי כי "כמו שלב טהור לא מתאימה לכמעט 100 אחוזים מהעולם, גם התנועה הרפורמית לא מתאימה לישראל. יש כתות שלא יכולות להתקיים בכל מקום". התגובה המסורתית הגיבה לדבריה וקראה לה להתנצל.

במאי 2023 התפרסם באתר ערוץ 7 על מפגש בין גינסברג וצוות התנועה המסורתית לבין מספר חברים מהגרעין התורני בעיר לוד, בה שוכנים משרדי התנועה. המפגש התקיים במסגרת "קואליציית ההסכמות".

בספטמבר 2023, יום הכיפורים התשפ"ד ועל רקע הפולמוס הציבורי סביב תפילות בהפרדה במרחב הציבורי, קיימה התנועה המסורתית תפילת נעילה שוויוניתבכיכר הבימה בהשתתפות מאות נשים, גברים וילדים. שנה לאחר מכן, באוגוסט 2024 ולקראת יום הכיפורים התשפ"ה, גינתה התנועה המסורתית את החלטת עיריית תל אביב שלא לאפשר תפילה במרחב הציבורי והגיבה להחלטה: "תפילה במרחב הציבורי, כל עוד ואינה פוגעת בחופש התנועה של אף אחד ואחת ובחוק, חייבת להיות מותרת במרחב הציבורי". גם בשנה זו קיימה התנועה המסורתית תפילה ביום הכיפורים בכיכר הבימה בהשתתפות עשרות רבות של משפחות ובסיוע של חברי מועצה ליברליים בעיר.

ב-15 באוקטובר 2024, נאמה מנכ"לית התנועה המסורתית בכיכר החטופים במסגרת ערב " שרים יחד לשובם" לצד מנהיגי ציבור נוספים נוספים ובהם הרב כרמי גרוס, רבה הראשון של חטיבת חשמונאים.

 פעילות לאחר ה-7 באוקטובר 
החל מהימים הראשונים לפרוץ מלחמת חרבות ברזל מקיימת התנועה המסורתית מעגל תפילה ושירה בכיכר החטופים המתקיים מדי יום. בנוסף, משלחות של רבנים ורבות קונסרבטיביים מכל העולם הגיעו לישראל לביקורי סולידריות ותמיכה, כמו גם להיפגש עם בניהם ובנותיהם המשרתים בצה"ל. ב-9 בנובמבר התראיין הרב סת' אדלסון, רב קהילת "עץ חיים – אור לשמחה" מפיטסבורג ואב ללוחם, בגלי צה"ל וסיפר על התחושות מהביקור בארץ ימים ספורים לאחר טבח שבעה באוקטובר.

לאחר השבתה שנכפתה בצל המלחמה, תוכנית "אדרבא" של התנועה המסורתית, המעלה לתורה נערים ונערות עם צרכים מיוחדים חזרה לפעילות באפריל 2024.

 הקמה בישראל 
ממוזער|שלט מרכז פיוקסנברג של התנועה המסורתית בירושלים ברחוב אגרון
הקהילה המסורתית הראשונה בארץ ישראל, "אמת ואמונה", הוקמה בירושלים על ידי יהודים מגרמניה ב-1936. היא נוסדה ברחביה, לפי המתכונת הליברלית בגרמניה, ונחשבה כמרכז תרבותי עבור משכילי העיר, ביניהם: עקיבא ארנסט סימון, גרשם שלום, מרטין בובר ועוד בין מייסדיה היה הרב ד"ר , ששימש כרב קהילה עד 1949 (שאז ירד לשוודיה, לשמש שם כרב ראשי). הקהילה הצטרפה רשמית לתנועה הקונסרבטיבית ב-1949, אחרי שהרב אהרן פיליפ מונה לעמוד בראשה.

מרבית הקהילות המסורתיות התפתחו בישראל רק כ-40 שנה לאחר מכן, בעקבות גל העלייה המאסיבי ממדינות צפון אמריקה ואירופה. בשנת 1972 היו בישראל 4 קהילות מסורתיות והתנועה קמה באופן רשמי בשנת 1976. הרב מיכאל גרץ שימש כמנכ"ל הראשון של התנועה (בשנים 1976–1978) והיה בין מקימה.

בשנים שלאחר הקמת התנועה הוקמו קהילות נוספות בכל הארץ, וכיום קיימות כ-100 קהילות וחבורות של התנועה המסורתית בישראל. חלק ניכר מחברי התנועה הם צברים וותיקים. נוספו עליהם חברים עולים חדשים, בעיקר ממדינות אירופה ואמריקה הצפונית והדרומית.

התנועה המסורתית מנהלת מאז היווסדה מאבק פוליטי מול הממסד הדתי בישראל לטובת הכרה ממסדית בשרותי הדת שהתנועה המסורתית מעניקה לחבריה. רבני התנועה המסורתית אינם מוכרים על ידי הרבנות הראשית לישראל ולכן טקסי נישואים, גירושים וגיור שהם עורכים בישראל, אינם מוכרים בידי המדינה.

מבנה
התנועה המסורתית מורכבת ממערך מתנדבים המרכיבים 7 ועדות שונות. בראשות הוועדות עומד "ועד הפועל" של התנועה המסורתית המורכב מחברי התנועה מכל הארץ, חלקם גם רבנים של התנועה המסורתית. כיושבת ראש התנועה המסורתית מכהנת סופי פלמן-רפלוביץ מקיבוץ חנתון שנבחרה בינואר 2017.
לתנועה המסורתית קיים גם צוות מקצועי המורכב מראשי אגפים. בראש צוות התנועה עומדת רקפת גינסברג, מנכ"לית התנועה המסורתית בישראל החל משנת 2020. בישראל פועלים 25 רבנים קונסרבטיביים במשרה מלאה במסגרות קהילתיות בישראל, אף שישנם 170 רבנים בישראל החברים במועצת הרבנים הקונסרבטיבית.

התנועה חברה באיגוד ההתחדשות היהודית.

הגופים בתנועה
קהילות התנועה המסורתית
נכון ל-2017 בישראל פעלו 78 קהילות של התנועה המסורתית בכל רחבי הארץ. 26 מתוכן מחזיקות מבנה קבע, 52 נוספות משתמשות במבנים זמניים - בעיקר בתי ספר או מרכזים קהילתיים.

כל קהילה היא עמותה נפרדת הפועלת תחת עמותת הגג של התנועה המסורתית בישראל. הקהילות מקיימות שירותי דת ותפילות במגוון תחומים. תפילות שונות בימי חול ובסופי שבוע, תפילות בימי חג ומועד, טקסי בר ובת מצווה, אירועים מיוחדים נוספים, חיי קהילה, שיעורים בנושאים שונים, פעילויות לילדים ונוער ועוד. כדוגמה, ראו את הקהילה המסורתית הקריות וקהילת אשל אברהם.

נוע"ם
ממוזער|שמאל|200px|לוגו נוע"ם, תנועת הנוער של התנועה המסורתית (קונסרבטיבית) הישראלית

נוע"ם היא תנועת הנוער של התנועה המסורתית בישראל (חלק מהיהדות-הקונסרבטיבית; אין-לבלבל עם מסורתיים). היא הוקמה בישראל בשנת 1978. היא פועלת ומחנכת על פי עקרונות התנועה המסורתית והיהדות הקונסרבטיבית. נוע"ם היא תנועה בינלאומית המתקיימת גם בארגנטינה, בריטניה, שוודיה, ברזיל ועוד. בישראל יש לנוע"ם 17 סניפים. בסניפים מקיימים פעילויות בכל יום שלישי, לילדים בכיתות ד-ח'. הפעילויות בנושאים שונים וישנו דגש רב על חיבור למקורות, תיקון עולם ומעורבות חברתית. בנוסף מתקיים קורס הדרכה לתלמידי כיתות ט'. בנוע"ם קיים גם מערך תיכוניסטים, לתלמידי תיכון. בנוסף לפעילות השבועית הסדירה בשלושת אגפים אלו, ישנם גם "מפעלים ארציים" המאגדים חניכים מכל הארץ, סביב מועדי ישראל ושבתות. בראש תנועת הנוער עומדת מועצת נוע"ם המורכבת מתלמידי כיתות י'-י"ב.

מרו"ם
מרו"ם היא תנועת הסטודנטים של התנועה המסורתית. היא הוקמה בישראל בשנת 1996. מרו"ם היא תנועה עולמית הפועלת בארצות דרום אמריקה, אוקראינה, בריטניה, צרפת ועוד. בישראל מתנהלת פעילות של מרו"ם בשבעה קמפוסים של אוניברסיטאות ומכללות. במרו"ם מקיימים פעילויות עבור צעירים ברוח יהדות פלורליסטית, בהשקפה ציונית דמוקרטית. הפעילות היא בצורת לימודים, שיעורים, הרצאות, טיולים, ופעילויות חברתיות.

 מכון 'על משמר הכנסת' 
מכון 'על משמר הכנסת' הוא מכון של מעקב אחר פעילותם של נבחרי הציבור בתחומים של דת ומדינה. המעקב נעשה על ידי ריכוז של מידע אודות עמדותיהם ופעולותיהם של חברי הכנסת. מעקב אזרחי אחר עמדות, התבטאויות, הצעות חוק והצבעות של נבחרות ונבחרי ציבור בתחום הדת והמדינה. המכון מרכז מידע באופן רצוף פתוח לציבור בענייני חקיקה, מדיניות, התנהלות הכנסת, לרבות דף אישי לכל חבר וחברת כנסת שבהם מוצגים דפוסי ההצבעה, השתתפות בדיונים, הצעות חוק ועוד. בסיום כל מושב מפרסם המכון דו"ח סיכום מושב, בו נבחרים חברי וחברות כנסת שקידמו את תחום הפלורליזם היהודי בחקיקה הישראלית.

תוכנית בר/בת מצווה לילד המיוחד
תוכנית בר/בת מצווה לילד המיוחד הוקמה בשנת 1996. התוכנית פועלת בכ-30 בתי ספר ומוסדות חינוכיים לחינוך מיוחד בארץ, והיא מאפשרת קיום טקסי בר מצווה (או בת מצווה) לנערים בחינוך המיוחד שהגיעו לגיל מצוות. המשתתפים בתוכנית עוברים במהלך השנה שלפני הטקס שיעורי העשרה בנושאי יהדות וטקס בר המצווה. הפעילות כוללת עבודה עם נוער חילוני ודתי כאחד. כל נער או נערה לוקח חלק פעיל בטקס בר המצווה שלהם לפי יכולתם. מתחילתה של התוכנית קיומו טקסי בר מצווה כ-2,000 נערים ונערות. צוות התוכנית מורכב מחברים בתנועה המסורתית בעלי תואר בחינוך מיוחד או בחינוך יהודי.

קישורים חיצוניים

 חשבון הטוויטר (X) הרשמי של התנועה המסורתית

 אתר תנועת הנוער נוע"ם
 תשובות לימינו, ריכוז שו"תים של ועד ההלכה בישראל

 דגל שמחת תורה של התנועה המסורתית, סרטון, אתר החינוך של הספרייה הלאומית

הערות שוליים

*
קטגוריה:ארגונים רפורמיים וקונסרבטיביים בישראל
קטגוריה:ארגונים החברים באיגוד ארגוני יהדות ישראלית
קטגוריה:ארגונים החברים בפורום תג מאיר