וינט סרף

וינטון גריי "וינט" סרף (באנגלית: Vinton Gray "Vint" Cerf; נולד ב-23 ביוני 1943) הוא מדען מחשב אמריקאי הנחשב לאחד מ"אבות האינטרנט". יחד עם בוב קאהן. זכה, בין היתר, בפרס טיורינג, במדליית החירות הנשיאותית ובמדליה הלאומית לטכנולוגיה.

 ביוגרפיה 

וינט סרף נולד בניו-הייבן, קונטיקט, למיוריאל, עקרת בית ולווינטון ת'ורסטון סרף, מנהל בתחום החלל והתעופה.
מקום עבודתו הראשון של סרף, לאחר שסיים תואר ראשון במתמטיקה מאוניברסיטת סטנפורד, היה חברת IBM, שם עבד קרוב לשנתיים כמהנדס מערכות וכמתכנת בשפת QUIKTRAN. הוא עזב את IBM כדי להמשיך את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA), בה רכש את התואר השני שלו בשנת 1970 ואת התואר השלישי בשנת 1972, על עבודה שכותרתה "Multiprocessors, Semaphores, and a Graph Model of Computation" שנעשתה בהנחיית ג'רלד אסתרין. במהלך לימודיו, הוא עבד בקבוצתו של פרופ' ליאונרד קלינרוק, שהעבירה חבילות מידע לראשונה בין שני מחשבים בפרויקט "ARPANet". במסגרת פרויקט זה (1969), התקינה הסוכנות למחקר מתקדם של משרד ההגנה האמריקאי את הרשת הראשונה אשר קישרה בין המחשבים של ארבע אוניברסיטאות במערב ארצות הברית. המטרה הייתה שהמדענים בכל אחת מהן יוכלו להיכנס ולעבוד במחשבי האחרות על המחקר ההגנתי שעסקו בו במשותף (אז עדיין לא היו מחשבים אישיים וכל שעת מחשב הייתה יקרה ביותר וחושבה בחסכנות). הטכניקה שפתרה בעיה זו ידועה בשם packed switching והיא כוללת פניות לבקשת מידע המחולקות לחפיסות או חלקים קטנים (packets), שאותם ניתן לעבד במהירות מבלי לחסום את התקשורת בפני צדדים אחרים — עיקרון זה עדיין משמש להרצת האינטרנט כיום. מערכת זו הגיעה למהירות תקשורת של 50 קילוביט לשנייה).

בתקופה זו, הוא פגש את רוברט אליוט קאהן, שעבד על ארכיטקטורת החומרה של ARPANet. לאחר קבלת תואר דוקטור, סרף מונה למרצה באוניברסיטת סטנפורד בין השנים 1972–1976. במהלך שנים אלו הוא עבד יחד עם קאהן על פרוטוקול TCP/IP. השניים יצרו מערכת שכיסתה את הפערים בין פרוטוקולי רשתות על ידי שימוש בתקן חדש. בפרסום הטיוטה של מפרט הכללים בדצמבר 1974, הוא נקרא תוכנית השליטה בתעבורת האינטרנט (Internet Transmission Control Program).
את התזה לתואר השלישי סרף עשה על "Snuper Computer" - מחשב שתוכנן כדי לבדוק סגירת תוכניות במחשב מרוחק. פרויקט זה גרם לו להתעניין בתחום רשתות מחשבים.

לאחר קבלת תואר דוקטור, סרף מונה למרצה באוניברסיטת סטנפורד בין השנים 1972–1976. במהלך שנים אלו הוא עבד יחד עם קאהן על פרוטוקול TCP/IP. זהו פרוטוקול של תקנים סטנדרטיים השולטים בשידור הנתונים בין הצמתים והתחנות ברשת. תקנים אלה תקפים עד היום ומהווים שפה אוניברסלית המאפשרת לכל מחשב, מכל סוג, להתקשר לכל מחשב אחר. כתוצאה מכך התחברו ל-ARPANET רשתות נוספות והחלה להיווצר התשתית למה שנקרא היום "אינטרנט".

בשנת 1976 עבר לעבוד בסוכנות למיזמי מחקר מתקדמים (DARPA) של מחלקת ההגנה, ועבד שם עד לשנת 1982.
כסמנכ"ל של חברת MCI בין השנים 1982–1986, הוביל סרף את הפיתוח של דואר MCI, שירות הדואר האלקטרוני המסחרי הראשון שניתן באינטרנט. סרף חזר לחברת MCI בשנת 1994 ושימש כסמנכ"ל בכיר לאסטרטגיה טכנולוגית. בתפקיד זה, הוא הנחה פיתוח של אסטרטגיה שיתופית מנקודת מבט טכנית. לפני כן, שימש כסמנכ"ל בכיר בחברת MCI לארכיטקטורה וטכנולוגיה, והוביל צוות של ארכיטקטים ומהנדסים לתכנן רשתות תקשורת מתקדמות, הכוללות פתרונות מבוססי אינטרנט לצורך העברה של מידע משולב, טקסט, סאונד ושירותי וידאו לעסקים ולצרכנים פרטיים.

סרף הצטרף למועצת המנהלים של ICANN (הגוף המפקח על הרשת) בשנת 1999, ונותר בתפקיד עד לשנת 2007; הוא היה יו"ר מועצת המנהלים.
היה חבר במועצה המייעצת של נשיא בולגריה לשעבר, גאורגי פרבאנוב, קבוצה שהוקמה ב-8 במרץ 2002. הוא גם חבר בגוף המייעץ של קבוצת Eurasia.
סרף עובד גם במיזם האינטרנט הבין-כוכבי, ביחד עם מרכז המחקר של נאס"א, JPL, שמטרתו קביעת תקן לתקשורת מכוכב לכוכב, באמצעות אמצעי תקשורת המתבססים על רדיו/לייזר.

סרף עובד בחברת גוגל כסגן נשיא ו"מטיף טכנולוגי" מספטמבר 2005. במסגרת תפקידו הוא אחראי על זיהוי טכנולוגיות חדשות המאפשרות לתמוך בהתפתחות מוצרים ושירותים מתקדמים מבוססי אינטרנט מבית גוגל.

בפברואר 2006 השתתף בשימוע שנערך בפני ועדת הסנאט האמריקאית למסחר, מדע ותחבורה בנושא "נייטרליות הרשת". סרף האשים חברות כגון "COMCAST" ו"VERIZON" על כוונה לא תחרותיות ופרקטית בכל הנוגע לתלכיד של טכנולוגיה לתקשורת אלקטרונית למרחקים. סרף טוען שכמעט מחצית מהצרכנים ללא בחירה משמעותית של ספקי פס רחב.

בשנת 2008 הוביל שינוי שבא לקדם את קיומם של אתרים שאינם מכילים תווים לפי קוד ASCII (כגון אותיות בעברית), בכפיפות לכוח המשימה ההנדסי של האינטרנט (IETF).
ב-1 ביולי 2012 החל לכהן כנשיא ה-ACM, בקדנציה של שנתיים.

סרף נשוי לסיגריד, מאז 1966, ולזוג שני בנים: דוד ובנט.

 פרסים והוקרה 
שמאל|ממוזער|250px|וינט סרף משחק במשחק מחשב במפגש של ICANN, שנת 2007

סרף זכה למספר תוארי כבוד, ביניהם תוארי דוקטור מהמכון הטכנולוגי של ציריך, קולג' הקפיטול, אוניברסיטת פיזה, אוניברסיטת גטיסבורג, פוליטכניק ברוקלין ועוד.

פרסים נוספים בהם זכה:
 פרס "נסיך אסטוריאס" למדעים ולטכנולוגיה
 עמית ACM
 פרס על שם יורי רובינסקי
 פרס SIGCOMM על תרומה לפיתוח האינטרנט
 בדצמבר 1997, הוא זכה במדליה הלאומית לטכנולוגיה ביחד עם רוברט אליוט קאהן. המדליה הוענקה על ידי ביל קלינטון.
 הוא זכה במדליית "האגדה החיה" מספריית הקונגרס באפריל 2000.
 נבחר לחבר באגודה לנשים במדע (AWIS) בשנת 2000.
 פרס צ'ארלס סטארק דרייפר (2001)
 סרף וקאהן הם הזוכים בפרס טיורינג לשנת 2004, על פיתוח פרוטוקולי התקשורת של האינטרנט.
 בנובמבר 2005, וינטון סרף וקאהן זכו במדליית החירות הנשיאותית. המדליה הוענקה על ידי ג'ורג' וו. בוש על תרומתם ליצירת האינטרנט.
 שמו נכנס להיכל הלאומי לממציאים ביחד עם קאהן במאי 2006.
 ביחד עם רוברט קאהן הוא זכה בפרס יפן בינואר 2008.
 בשנת 2013 זכה בפרס המלכה אליזבת להנדסה, יחד עם בוב קאהן (ארצות הברית), וינט סרף (ארצות הברית) ולואי פוזין (צרפת), על תרומתם לפרוטוקולים המרכיבים את הארכיטקטורה הבסיסית של האינטרנט.

לקריאה נוספת
 Gerard O’Regan, Giants of Computing - A Compendium of Select, Pivotal Pioneers, Springer, 2013, pp. 63–65.
 קישורים חיצוניים 







הערות שוליים

קטגוריה:חלוצי המחשוב
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס טיורינג
קטגוריה:מעוטרי מדליית החירות הנשיאותית
קטגוריה:עובדי גוגל
קטגוריה:עמיתי ACM
קטגוריה:נשיאי ACM
קטגוריה:עמיתי IEEE
קטגוריה:זוכי פרס יפן
קטגוריה:זוכי פרס צ'ארלס סטארק דרייפר
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית לטכנולוגיה ולחדשנות
קטגוריה:זוכי פרס נסיך אסטוריאס למחקר טכני ומדעי
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:זוכי פרס המלכה אליזבת להנדסה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
קטגוריה:זוכי פרס סיגקום
קטגוריה:זוכי פרס ACM למערכת תוכנה
קטגוריה:זוכי מדליית בנג'מין פרנקלין