אריאל פורת

אריאל פורת (נולד ב-1 בנובמבר 1956) הוא נשיאה התשיעי של אוניברסיטת תל אביב. מכהן כפרופסור מן המניין למשפטים, מופקד הקתדרה למשפט פרטי ע"ש אלן פוהר וכחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. לשעבר דקאן הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב ופרופסור אורח קבוע באוניברסיטת שיקגו. חתן פרס א.מ.ת, פרס חשין ופרס צלטנר למשפטים, חתן פרס למפעל חיים של האגודה האירופית למשפט וכלכלה וזוכה אות אביר איכות השלטון לשנת 2024.

 קורות חיים 
פורת נולד בתל אביב. אביו, חיים פורת, כיהן כסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב, ואימו, עדינה פורת, הייתה שופטת בבית הדין הארצי לעבודה. למד בבית הספר היסודי ע"ש דובנוב ובתיכון עירוני א'. את שירותו הצבאי בן חמש השנים עשה בחיל המודיעין והוא רב-סרן במילואים.

הוא השלים תואר ראשון במשפטים בהצטיינות (1983-1979) באוניברסיטת תל אביב, המשיך במסלול ישיר לדוקטורט בהנחייתו של פרופ' דניאל פרידמן, ולאחר קבלת התואר (1989) היה עמית מחקר באוניברסיטת ייל (1989-90).

פורת הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב בשנת 1990, והוא מתמחה בדיני נזיקין, דיני חוזים וניתוח כלכלי של המשפט. בשנים 2002–2006 כיהן כדקאן הפקולטה למשפטים, והוא מופקד הקתדרה למשפט פרטי ע"ש אלן פוהר. החל משנת 2003 ועד מינויו לנשיא אוניברסיטת תל אביב, פורת היה פרופסור אורח קבוע באוניברסיטת שיקגו (Fischel-Neil Distinguished Visiting Professor), וכיהן כפרופסור אורח גם באוניברסיטאות סטנפורד, ניו יורק, קולומביה, ברקלי, וירג'יניה, טורונטו ואוניברסיטת דרום קליפורניה. הוא חבר ב-American Law Institute, המנסח את "המשפט המקובל" האמריקאי בכל תחומי המשפט, היה נשיא האגודה הישראלית למשפט וכלכלה, ובשנים 2008–2011 היה חבר הנהלת ה-American Law and Economics Association.

פורת ייסד וערך (2003-2000) את כתב העת "Theoretical Inquiries in Law", המדורג בדירוג הפופולרי של Washington and Lee Law School כראשון בעולם מחוץ לארצות הברית. כן עמד בראש מרכז-על צגלה למחקר בינתחומי של המשפט (2002-1997). בשנת 2013 מונה לראש ועדת ההיגוי האסטרטגי של האוניברסיטה, שהוקמה במטרה לבחון שינויים במבנה ובניהול האקדמי של אוניברסיטת תל אביב. המלצות הוועדה אומצו ויושמו על ידי האוניברסיטה.

ב-4 באפריל 2013 מינתה שרת המשפטים ציפי לבני את פורת לכהן בוועדת ריבלין, בראשות המשנה לנשיא בית המשפט העליון בדימוס אליעזר ריבלין, שתפקידה לבחון את האפשרות להחלת הסדר פיצוי מיוחד על עובדי הקריה למחקר גרעיני - נגב שחלו בסרטן בעת חשיפתם לקרינה מייננת במהלך עבודתם. הוועדה פרסמה את מסקנותיה באוקטובר 2015, וקבעה כי העובדים שחלו בסרטן יזכו לפיצויים מוגדלים.

ביוני 2014 נבחר פורת לחבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. פורת זכה בפרס א.מ.ת לחקר המשפט לשנת 2014 (ביחד עם פרופ' יצחק זמיר), ובשנת 2020 זכה בפרס מפעל חיים של האגודה האירופית למשפט וכלכלה. בנוסף זכה בפרס שניאור זלמן חשין למצוינות אקדמית במשפט לשנת 2010, בפרס צלטנר לחקר המשפט לשנת 2012, בפרס זוסמן למשפט (חוקר צעיר) ובפרס הרקטור למצוינות בהוראה לשנת תשס"ט.

בשנת 2019 נבחר פורת לנשיאה התשיעי של אוניברסיטת תל אביב. במהלך כהונתו הצטרף למחאה נגד הרפורמה המשפטית, והתנגד להצעת תיקון לחוק המועצה להשכלה גבוהה לפיה המל"ג תוכל להורות לפטר חבר סגל אקדמי בגלל ביטוי שלדעתה יש בו הסתה לטרור או תמיכה בארגון טרור. הוא כתב טורי דעה, נשא נאומים בהפגנות ובפורומים שונים, הופיע בוועדת החינוך של הכנסת, התראיין ברדיו ובטלוויזיה, ובכל אלו התבטא נגד הרפורמה המשפטית, ונגד ניסיונות ההשתלטות של הממשלה על האקדמיה. בדצמבר 2025 קרא להשבתת מערכת המשפט "אם חס וחלילה נגיע למצב שבו הממשלה אינה מצייתת, באופן שאינו משתמע לשתי פנים, לפסיקת בית המשפט העליון".

פורת קיבל את אות אבירי ואבירות איכות השלטון לשנת 2024 מטעם התנועה לאיכות השלטון, על הובלת המאבק האקדמי למען חופש האקדמיה ועצמאות האוניברסיטאות ועל פעילותו הנחרצת במאבק נגד הרפורמה המשפטית.

פורת נשוי לתמנע, עורכת דין ובתו של אלקנה הרנוף, ואב לשלושה.

פעילותו כדקאן

פורת היה דקאן הפקולטה למשפטים בעת משבר כלכלי קשה שפקד את אוניברסיטת תל אביב, אולם הפקולטה למשפטים הייתה היחידה מבין פקולטות האוניברסיטה שהגדילה בתקופה זו את מצבת הסגל האקדמי שלה. הוא הנהיג הקמתה של תוכנית תואר שני משותפת בין הפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב לבין בית הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ואף הניח את התשתית לתוכנית תואר שני משותפת בין הפקולטה בתל אביב לבין בית הספר למשפטים של אוניברסיטת נורת'ווסטרן. בעת כהונתו הוקמו בפקולטה תוכניות רבות לחילופי מרצים וסטודנטים, בין היתר עם אוניברסיטאות פנסילבניה, מישיגן, וירג'יניה וטורונטו.

כדקאן הפקולטה למשפטים יסד פורת את "תוכנית הקבלה למצטיינים בפריפריה". על פי תוכנית זו, בוגרי בתי ספר תיכוניים באזורי פריפריה רשאים להגיש את מועמדותם ללימודים באוניברסיטה על פי הישגיהם בבתי הספר שבהם למדו, בלי לעבור בחינה פסיכומטרית. המתקבלים הם אלו שהצטיינו בלימודים התיכוניים בהשוואה לבני מחזורם בבית הספר שבו למדו. התוכנית מבוססת על ההנחה שניתן לנבא הצלחה בלימודים האקדמיים על פי השוואת הישגיהם של המועמדים להישגי בני הקבוצה ממנה באו, ולא על פי השוואת הישגיהם להישגי בני קבוצות אחרות, חזקות יותר מבחינה חברתית וכלכלית. בריאיון אמר פורת שעשרת התלמידים שנתקבלו לתוכנית בשנה הראשונה סיימו את שנת הלימודים בממוצע גבוה יותר מזה של שאר התלמידים בפקולטה. בשנת 2006 אומצה התוכנית על ידי כל פקולטות האוניברסיטה, ואף אוניברסיטאות אחרות גילו בה עניין.

פעילותו כנשיא האוניברסיטה

פורת נבחר כנשיאה התשיעי של אוניברסיטת תל אביב במאי 2019. במאי 2024 נבחר לתקופת כהונה שניה. כהונתו התאפיינה בהתמודדות עם משברים: מגפת הקורונה, הרפורמה המשפטית, טבח שבעה באוקטובר והמלחמה שבאה בעקבותיו.

האוניברסיטה בראשותו התמודדה עם אתגרים שונים שעמדו בפניה בתקופות אלו. החל ממעבר מהיר ללמידה מרחוק בעת מגפת הקורונה, דרך הכלת פעילות מחאה בקמפוס ובסביבתו בעד ונגד הרפורמה המשפטית, וכלה בטיפול באתגרי מתחים בקמפוס בין יהודים וערבים מצד אחד, ותמיכה כלכלית ואקדמית בחיילי המילואים מצד שני.

בתקופת כהונתו כנשיא הצליחה האוניברסיטה לגייס תרומות משמעותיות. בין היתר התקבלה תרומה בסך של 125 מיליון דולר של משפחת גריי לפקולטה לרפואה. זוהי התרומה הגדולה ביותר שקיבלה אוניברסיטת תל אביב, ואחת הגדולות ביותר שקיבל מוסד אקדמי בישראל אי פעם.

עם כניסתו לתפקיד התווה פורת את התכנית האסטרטגית של האוניברסיטה ובשנים שלאחר מכן פעלה האוניברסיטה להגשמתה. ההדגשים האסטרטגיים הם: מחקר פורץ דרך, למידה חדשנית, בינלאומיות, רב תחומיות, קשרים עם התעשייה, עם בתי החולים המסונפים לאוניברסיטה ועם החברה, שוויון ומגוון.

מחקר ורב תחומיות - בתקופת כהונתו של פורת הוקמו באוניברסיטה מרכזים רב תחומיים רבים אשר עושים שימוש במגוון הרחב של נושאי לימוד ומחקר הקיימים באוניברסיטה, בהם מרכז בינה מלאכותית ומדעי הנתונים, מרכז למדע וטכנולוגיה קוונטית, מרכז לסיכונים לדמוקרטיה, בית ספר חדש לסביבה, וזאת בצד עשרות של מרכזים ומכונים שהוקמו בפקולטות השונות.

למידה חדשנית - האוניברסיטה פועלת מזה מספר שנים להתאמת שיטות לימוד והוראה חדשניות בקמפוס, ושואפת לכלול בתוכנית זו את כל היחידות האקדמיות באוניברסיטה.

בינלאומיות - כחלק מיישום האסטרגיה האוניברסיטאית הושגה תרומה נדיבה של משפחת לואי לפעילות הבינלאומית של האוניברסיטה, אשר סייעה לקדם פעילות זו גם בימים שבהם תנועת ה-BDS העולמית פועלת נגד האקדמיה הישראלית.

קשרים עם התעשייה ובתי החולים - האוניברסיטה מקיימת קשרים שונים עם התעשייה עתירת היידע. מוקם בניין בקמפוס בו יושכרו שטחים לחברות וסאטראפים שלחוקרי האוניברסיטה יש עניין מחקרי בקשר איתם. בהמשך מתוכנן לקום סמוך לאוניברסיטה רובע חדשנות, בשיתוף עם עיריית תל אביב. הקשר של האוניברסיטה עם בתי החולים השונים המסונפים לה התחזק בשנים האחרונות, במספר בתי חולים הוקמו מרכזים אוניברסיטאים, והאוניברסיטה פועלת יחד עם המרכז הרפואי סוראסקי (איכילוב) להפיכתו לבית חולים אוניברסיטאי.

שוויון ומגוון - בשנת 2021 נוסדה באוניברסיטה הנציבות לשוויון מגוון וקהילה בראשה עומדת סגנית נשיא. בשנים האחרונות נעשו פעולות רבות באוניברסיטה לקידום וחיזוק מעמדם של נשים ובני מיעוטים שונים בקמפוס. לאחר השבעה באוקטובר יזמה האוניברסיטה פעולות סיוע רבות בדרום הארץ ובצפונה, ובכלל זה התנדבות של חברי קהילת האוניברסיטה.

מחקרים עיקריים

פורת פרסם למעלה מ-100 מאמרים וחמישה ספרים.

הגנת אשם תורם בדיני חוזים
בספר "הגנת אשם תורם בדיני חוזים" (1997), מציע פורת להכיר בעקרון האשם התורם בדיני החוזים, ובפתרון של חלוקת האחריות החוזית במקרים של הפרת חוזה. על פי דיני החוזים המסורתיים, במקרה של תקלה בביצוע החוזה, מוגדר אחד מן הצדדים לחוזה כאחראי לתקלה, והאחריות לנזקיה מוטלת כולה על כתפיו. התזה של הספר היא, שבמקרים רבים הן המפר והן הנפגע תרמו באשמם להפרת החוזה או לגרם הנזק, והאחריות לנזקי ההפרה צריכה להתחלק ביניהם. בפסק דין מנחה אימץ בית המשפט העליון את התזה וקלט את דוקטרינת האשם התורם החוזי אל תוך המשפט הישראלי. מאז מתן פסק הדין נפסקו עשרות רבות של פסקי דין בערכאות השונות אשר החילו את הגנת האשם התורם במצבים שונים, תוך הסתמכות על ספרו של פורת.

אחריות נזיקית במצבי אי ודאות ודוקטרינת הנזק הראיתי
במשותף עם פרופסור אלכס שטיין, כיום שופט בית המשפט העליון, פרסם פורת בהוצאת הספרים של אוניברסיטת אוקספורד את הספר (2001) "Tort Liability under Uncertainty". פרקים אחדים מהספר פורסמו על ידי פורת עוד קודם לכן כמאמרים. הספר מציג שלל מצבים שבהם קיימת אי-ודאות באשר לגרם נזקים, ודן בשאלה אם יש להטיל אחריות משפטית בגין גרימתם, ואם כן על מי. הספר מנתח מצבים אלו, וכן מצבים רבים נוספים מנקודת מבט עיונית, ומציע פתרונות פרקטיים לבתי המשפט.
בנוסף, מציע הספר אימוץ של דוקטרינה משפטית חדשה הנקראת "דוקטרינת הנזק הראייתי". דוקטרינה זו פותחה עוד קודם לכן על ידי מחברי הספר בכתיבה קודמת שלהם, בישראל ומחוצה לה, וביסודה הרעיון, שאם אדם גורם לאי ודאות המונעת מאדם אחר לממש את זכויותיו כלפי המזיק, יוצר אי הוודאות אחראי מבחינה משפטית, בהתקיים תנאים מסוימים, ל"נזק הראייתי" לו גרם. דוקטרינת הנזק הראייתי נקלטה בפסיקה בישראל ונעשה בה שימוש באלפי פסקי דין, בין היתר במצבים שבהם עקב אי סדרים וחסרים בתיקים רפואיים, אין החולה שניזוק במהלך הטיפול הרפואי יכול לדעת כיצד ניזוק. בתי המשפט העבירו במקרים אלו את נטל השכנוע לכתפי בית החולים בו ניתן הטיפול הרפואי, על מנת שיוכיח שהנזק לא נגרם עקב רשלנות רפואית, שאם לא יצליח לעמוד בנטל יישא בנזקי החולה.

סיכונו העצמי של המזיק
במאמר העוסק בסיכונו העצמי של המזיק מציגים פורת ורוברט קוטר טיעון שבניגוד לאינטואיציה, בעת שבית משפט קובע אם המזיק התרשל, עליו לשקול לא רק את הסיכון שיצר כלפי הניזוקים בכוח, אלא גם את הסיכון שיצר כלפי עצמו. הטיעון במאמר התקבל על ידי עורכי ה-Restatement of the Law, Torts, 3d, וכן על ידי בית המשפט העליון של ישראל.

אנטי ביטוח
במאמר "אנטי-ביטוח" מציעים פורת וקוטר חוזה מיוחד אשר יספק תמריצי התנהגות אופטימליים הן למפר והן לנפגע, אף כאשר אין כל דרך לדעת לאחר מעשה כיצד נהגו המפר והנפגע עובר לגרימת הנזק או להפרת החוזה. הרעיון בכלליות הוא, שבמקרה של הפרת החוזה, לא ישולם הפיצוי לנפגע אלא לצד שלישי. הצד השלישי, מצידו, ישלם מראש לצדדים לחוזה סכום כסף המבטא את תוחלת הרווח שהוא עתיד להפיק מהפרת החוזה. בדרך זו יהיו למפר תמריצים יעילים לקיים את החוזה, אך גם לנפגע יהיה תמריץ לשתף פעולה מצד אחד, ולהימנע מהסתמכות יתר על החוזה מצד שני, שכן יידע שלא יפוצה בגין נזקיו.

אגרגציה של הסתברויות
במספר מאמרים (עם אלון הראל ועם אריק פוזנר), טוען פורת שלפי תורת ההסתברות ודיני הראיות, על בתי המשפט לבצע אגרגציה של הסתברויות ולהרשיע עבריינים (או לקבל תביעות אזרחיות) במצבים שבהם אדם, לדוגמה, חשוד בכך שביצע מספר עבירות שונות, אולם אין בנמצא די ראיות כדי להרשיע אותו בכל עבירה בנפרד (כגון ארגוני פשיעה). במצבים אלה, כנטען, יש להתיר לבתי המשפט להרשיע את החשוד בגין עבירה בלתי מסוימת, גם אם לפי התפיסה המסורתית לא ניתן להרשיעו בגין אף אחת מהעבירות המסוימות שבהן הוא נחשד.

פרסונליזציה של המשפט
בספר משותף עם עמרי בן-שחר בהוצאת אוקספורד, ובמספר מאמרים (עם ליאור סטרכילביץ' ועם עמרי בן-שחר) פורת מפתח תאוריה משפטית שבבסיסה הרעיון שהמשפט צריך לחול בצורה שונה על אנשים שונים, ולא באופן אחיד. לפי תאוריה זו, על המשפט להשתנות ולהתאים את עצמו לעידן המידע ולשימוש הגובר שנעשה ב-Big Data בכל יתר תחומי החיים והמדע. כך, בתמצית, על המחוקק ובתי המשפט לקבוע כללים משפטיים, בכל ענפי המשפט, באופן פרסונלי, לפי המידע שמצטבר על אודות מאפייניהם של סוגים שונים של צדדים לחוזים, של מזיקים וניזוקים, של עבריינים ועוד.

דרכי התמודדות עם תופעת הרפואה המגננתית
אחדים מכתביו של פורת עוסקים בתחום האחריות של רופאים ובתי חולים. בצד כתיבה הממליצה להטיל אחריות נזיקית על רופאים ובתי חולים כאשר רישומים רפואיים נמצאו לוקים (נזק ראייתי), וכתיבה אחרת הממליצה להטיל אחריות נזיקית במקרים שבהם קיימת אי ודאות אם הנזק נגרם על ידי רשלנות הרופא (אחריות בגין הגברת סיכון), מציע פורת לצמצם את אחריותם של הרופאים והמוסדות הרפואיים במקרים רבים אחרים. במאמר אחד (Offsetting Risks), הציע פורת להפחית באופן משמעותי את אחריותם של רופאים אשר העדיפו ברשלנות דרך טיפול אחת על פני דרך טיפול אחרת וגרמו עקב כך נזק לחולה, וזאת אם ההעדפה הרשלנית לא רק הגדילה את סיכוני החולה, אלא בד בבד הפחיתה סיכונים אחרים שלו. על פי הנטען על ידי פורת, קבלת הטיעון שלו עשויה להביא למיתון תופעת הרפואה המגננתית ולהוזלתו של השירות הרפואי.

ספרים
 נזיקין כרך א (המכון למחקרי חקיקה ומשפט השוואתי ע"ש הרי סאקר, 2013)
 הגנת אשם תורם בדיני חוזים (המכון למחקרי חקיקה ומשפט השוואתי ע"ש הרי סאקר, 1997)
Personalized Law: Different Rules for Different People (Oxford University Press, 2021) (with O. Ben-Shahar)
Getting Incentives Right: Torts, Contracts, and Restitution (Princeton University Press, 2013) (with R. Cooter)
 The Economics of Remedies (editor) (Edward Elgar Publishing Ltd., series eds., Richard Posner and Francesco Parisi, 2012)
 Fault in American Contract Law (Cambridge University Press, 2010, ed. with O. Ben-Shahar)
 Tort Liability under Uncertainty (Oxford University Press, 2001) (with A. Stein)

מאמרים נבחרים
אנגלית
 "Tort Liability and the Risk of Discriminatory Government" 87 University of Chicago Law Review (2020) (with E. Guttel)
"Personalizing Mandatory Rules in Contract Law" 86 University of Chicago Law Review (2019) (with O. Ben-Shahar)
"The Restoration Remedy in Private Law" 119 Columbia Law Review 1901 (2018) (with O. Ben-Shahar)
"Can Restitution Save Fragile Spiderless Networks?" 8 Harvard Business Law Review 1 (2018) (with R.E. Scott)
"Personalizing Negligence Law" 91 NYU Law Review 627 (2016) (with O. Ben-Shahar)
"Offsetting Benefits" 100 Virginia Law Review 1165 (2014) (with E. Posner)
"Personalizing Default Rules and Disclosure with Big Data" 112 Michigan Law Review 1417 (2014) (with L. Strahilevitz)
"Asymmetries and Incentives in Plea Bargaining and Evidence Production" 122 Yale Law Journal 690 (2012) (with S. Levmore)
 "Aggregation and Law" 122 Yale Law Journal 2 (2012) (with E. Posner)
 "Misalignments in Tort Law" 121 Yale Law Journal 82 (2011)
 "Bargaining with Double Jeopardy" 40 Journal of Legal Studies 273 (2011) (with S. Levmore)
 "Willingness to Pay, Death, Wealth, and Damages" 13 American Law and Economics Review 45 (2011) (with A. Tabbach)
 "Private Production of Public Goods: Liability for Unrequested Benefits" 108 Michigan Law Review 189 (2009)
 "Criminal Responsibility for Unspecified Offenses" 94 Minnesota Law Review 261 (2009) (with A. Harel)
 "Offsetting Risks" 106 Michigan Law Review 243 (2007)
 "Total Liability for Excessive Harm" 36 Journal of Legal Studies 63 (2007) (with R. Cooter)
 "Promoting Consensus in Society Through Deferred-Implementation Agreements" 56 University of Toronto L.J. 151 (2006) (with O. Yadlin)
 "Decreasing Liability Contracts" 33 Journal of Legal Studies 157 (2004) (with R. Cooter)
 "Anti-Insurance" 31 Journal of Legal Studies 203 (2002) (with R. Cooter)
 "Should Court Deduct Non-Legal Sanctions from Damages?" 30 Journal of Legal Studies 401 (2001) (with R. Cooter)
 "Does Risk to Oneself Increase the Care Owed to Others? Law and Economics in Conflict" 29 Journal of Legal Studies 19 (2000) (with R. Cooter)
 "Liability for Uncertainty: Making Evidential Damage Actionable" 18 Cardozo Law Review 1891 (1997) (with A. Stein)

עברית
 "בעד הרחבתה של חובת ההשבה", עיוני משפט לא 521 (2008)
 "אחריות מופרזת, קיזוז סיכונים ורפואה מגנתית", עיוני משפט ל-9 (2006)
 "שנים אבודות, הפסד השתכרות ומחירה של הריגה", ספר מנשה שאוה – מחקרים במשפט לזכרו 143 (אהרן ברק ודניאל פרידמן עורכים, 2006)
 "תביעות בגין נזקי עישון: האתגר של דיני הנזיקין בעידן העוולות ההמוניות", משפטים לג 477 (2003)
 "פיצוי בגין יצירת סיכון ופגיעה בסיכוי", עיוני משפט כג 605 (2000)
 "דוקטרינת הנזק הראייתי: ההצדקות לאימוצה ויישומה במצבים טיפוסיים של אי ודאות בגרימת נזקים", עיוני משפט כא 191 (1998) (עם אלכס שטיין)
 "עוולת הרשלנות על פי פסיקתו של בית המשפט העליון מנקודת מבט תאורטית", ספר השנה של המשפט בישראל תשנ"ו 357 (אריאל רוזן צבי עורך, 1996)

קישורים חיצוניים


 אתר הבית של אריאל פורת באוניברסיטת תל אביב
 אריאל פורת באתר אוניברסיטת שיקגו




הערות שוליים

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:זוכי פרס צלטנר
קטגוריה:זוכי פרס חשין
קטגוריה:בוגרי בית הספר היסודי דובנוב (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:נשיאי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חיילי יחידה 8200
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956