אתונו של בלעם

שמאל|ממוזער|250px|בלעם ואתונו. צויר בידי רמברנדט, 1626
אֲתוֹנוֹ שֶׁל בִּלְעָם היא אתון אשר שימשה את בלעם לרכיבה, כמסופר במקרא, בפרשת בלק. במהלך הסיפור נוסע בלעם אל בלק מלך מואב כשהוא רוכב על האתון. בדרך מלאך אלוהים מעכב אותו והאתון חשה בדבר ומתעכבת, לאחר שבלעם מכה אותה היא מדברת עם בלעם וגוערת בו.

סיפור המעשה בפרשת בלק

אתונו של בלעם בדברי חז"ל

הסיפור הבלתי רגיל אודות אתונו של בלעם, המדברת עם אדוניה בלשון בני אדם, הופך אף ליותר מורכב ומפתיע לאור מסורת חז"ל.

במסכת אבות מתוארים עשרה דברים שנבראו בערב שבת בין השמשות, כלומר ברגע האחרון של בריאת העולם, ובהם פי האתון, הוא פיה של אתונו של בלעם.

בתלמוד הבבלי סנהדרין ק"ה נאמר בשם מר בריה דרבנא שבלעם היה בא על אתונו דרך אישות. בעבודה זרה ד' מתואר ויכוח בין בלעם לאתונו, על טיב הקשר ביניהם:

תרגום: כאשר ראו אותו שהיה רוכב על החמור, אמרו לו: מה טעם אינך רוכב על סוס? אמר להם: שלחתי את הסוס למרעה. אמרה האתון: "הלא אנכי אתונך". אמר לה: רק למשא אני משתמש בך. אמרה לו: "אשר רכבת עלי". אמר לה: רק באופן מזדמן. אמרה לו: "מעודך ועד היום הזה" ולא זו בלבד, אלא שאני אף משמשת אותך ברכיבה ביום ובאישות בלילה. נאמר כאן (פרשת בלק) "ההסכן הסכנתי" ונאמר במקור אחר (ספר מלכים) "ותהי לו סוכנת"

בלעם מתבייש באתונו, וטוען שהוא רוכב עליה רק מפני ששלח את סוסו למרעה. האתון סותרת את דבריו, והוויכוח ביניהם מסתיים בטענה ניצחת של האתון "ולא עוד אלא שאני עושה לך רכיבות ביום ואישות בלילה" - תוצאה שאליה מגיעים חז"ל באמצעות ניתוח השורש ס.כ.ן. המשותף לדברי האתון בספר במדבר ולסיפור אבישג השונמית בספר מלכים א שחלקה את יצועו של דוד המלך בימי סוף מלכותו.

על פי החיד"א האתון היא גלגול נשמות של ישמעאל.

פרשני המקרא
פרשני המקרא נדרשו למספר שאלות העולות מהסיפור, ביניהן, מה הצורך בנס פתיחת פי האתון, ומה החשיבות בביטול קללתו של בלעם.

שד"ל בפירושו על הפרק הוציא את סיפור האתון מידי פשוטו, וצמצם את הנס שבו:
.

על פי פירוש רש"י, הסיפור בא להגחיך את בלעם: .

שיטת הרמב"ם - האתון לא דברה
לדעתו של הרמב"ם, בספרו מורה הנבוכים בלעם ראה בנבואה שהאתון דיברה אבל היא עצמה לא פתחה את פיה ולא דיברה.

ביטויים עבריים
 הביטוי "ויפתח ה' את פי האתון" משמש ללעג לשוטה המדבר דברי הבל. או כהגדרה לאדם שלא חדל מלקלל.
 פי האתון הוא שמו של עיתון הסטודנטים באוניברסיטה העברית בירושלים.
 הרב עובדיה יוסף התבטא מספר פעמים ביחס לעגני לתקשורת הכתובה בביטוי: "ויפתח ה' את פי העיתון".

לקריאה נוספת
 נחמה ליבוביץ, "אתונו של בלעם", בספרה עיונים בספר במדבר.


קישורים חיצוניים
 מדרש תנחומא לפרשת בלק
 האתון המדברת, באתר גליונות נחמה.
 אלחנן סמט, פרשת האתון - סוף מעשה במחשבה תחילה, באתר "דעת"




הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים מיתולוגיים
קטגוריה:סיפורי ספר במדבר
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר
קטגוריה:בעלי חיים בתנ"ך
קטגוריה:מיתולוגיה יהודית
קטגוריה:חמורים בתרבות
קטגוריה:פרשת בלק
קטגוריה:נסים בתנ"ך
קטגוריה:דברים שנבראו בערב שבת בין השמשות