דוד לאו

הרב דוד ברוך לָאוּ (נולד בכ"א בטבת ה'תשכ"ו, 13 בינואר 1966) היה הרב הראשי לישראל בשנים 2013–2024. קודם לכן כיהן כרב העיר מודיעין והיישוב שוהם.

ביוגרפיה
דוד לאו נולד בתל אביב לרב ישראל מאיר לאו, לימים הרב הראשי לישראל, וחיה איטה, בתו של הרב יצחק ידידיה פרנקל, רבה של תל אביב.

למד בישיבת היישוב החדש, שלוש שנים בישיבת בית מתתיהו ושנה בישיבת פוניבז' בבני ברק. היה חניך בתנועת הנוער "עזרא" בתל אביב. את שירותו בצה"ל, אותו סיים בדרגת רב-סרן, עשה ברבנות חיל המודיעין.

לאחר נישואיו למד והוסמך אצל הרב משה מרדכי פרבשטיין בבית המדרש לרבנות ודיינות "אמרי דוד" שבנשיאות הרב מרדכי אליהו, ואצל הרב זלמן נחמיה גולדברג. בשנת תשנ"ד הוענק לו כושר לרבנות, לאחר שעבר את מספר הבחינות המרבי של הרבנות בכתב ובעל פה.

קריירה רבנית
שימש רבו הראשון של היישוב שוהם. משהוקמה העיר מודיעין, נבחר לרבה האשכנזי של העיר, והיה מופקד על מערכות הכשרות, העירובין ומחלקת הנישואין. הוא הקים מהיסוד את מערך הכשרות בעיר, ייעל את שירותי הרבנות, וייסד שיעורי הלכה ותורה.

בי"ז באב תשע"ג (24 ביולי 2013) נבחר לרב הראשי האשכנזי לישראל. בכך היה לאדם הצעיר ביותר שנבחר לתפקיד זה, בגיל 47. הוא זכה לתמיכת ראש הממשלה בנימין נתניהו ומפלגות יהדות התורה וש"ס. על פי  הוא מונה לכהונה של עשר שנים, וזו הוארכה בשנה נוספת ב. כהונתו הסתיימה ביום כ״ה בסיוון תשפ״ד (1 ביולי 2024).

כרב הראשי לישראל
שמאל|ממוזער|250px|הרב דוד לאו בטקס יום ירושלים בישיבת מרכז הרב, תשע"ה
הרב לאו שאף להמשיך את הרבנות הראשית ברוח הרב קוק והרב הרצוג. בדומה לרב קוק הוא ערך מסע מושבות בקיבוצים חילוניים. הוא הוסיף למבחני הסמיכה לרבנות "הלכות דרך ארץ ובן אדם לחבירו".

הרב לאו היה הרב הראשון בישראל שעסק במתן תשובות הלכתיות באמצעות האינטרנט, באתר האינטרנט "מורשת". החל מקיץ 2006 ועד לבחירתו לתפקיד הרב הראשי לישראל הופיע מדי יום שישי בתוכנית הטלוויזיה "שאלת רב" בערוץ הראשון, העוסקת בשאלות ותשובות הלכתיות. מאז שנת 1999 שידר את הפינה היומית "נקודה יהודית" ברדיו קול חי. החל משנת 2021 משודרת מדי יום שישי בערוץ 14 תוכנית שאלת הרב הראשי שבמסגרתה משיב הרב לאו לשאלות הציבור בעניינים הלכתיים.

כנשיא בית הדין הגדול פעל לצמצום הסחבת בתיקי גירושין ומשפחה שנמשכו שנים רבות והביא לסיומם. בין היתר הוא הורה להקים בית דין לעניינים אלו באילת, הסדיר את מעמד בתי הדין בחו"ל בנוגע לגיטין וגיור והקים מענה טלפוני אנושי ייעודי.

התנגד למתווה הכותל ופעל לביטולו, חרף החשש מפני משבר עם יהדות ארצות הברית. כך גם התנגד נחרצות לתוכנית הגיור הממשלתית של מתן כהנא ולרפורמת הכשרות שקידם ופעל לביטולם.

ביצע שיפורים בהתנהלות מערכת השמיטה, בה לראשונה לא בוצעה שום זריעה בידי יהודים ברחבי הארץ, ורפורמה במערכת השחיטה, כאשר הקים ועדה בתחום יבוא הבשר שתרחיב ותפקח על צוותי השחיטה הפועלים בחו"ל ותמנע את תלותם של היבואנים במספר מצומצם של אנשים. כמו כן ייעל את מערכת מבחני הרבנות באמצעות הפרטתה והפקדתה בידי חברה חיצונית.

הקדיש שעות ארוכות לפתירת בעיות עגינות וסכסוכי גירושין, ובהזדמנות אחת ישב בדיון שנמשך שני לילות רצופים ובסופו הגיעו הצדדים להסכם גירושין לפנות בוקר לאחר 48 שעות.

בעת מגפת הקורונה נדרש הרב לסוגיות הלכתיות חשובות מבחינת הציבור הדתי (ראו השפעת מגפת הקורונה על ישראל: שאלות הלכתיות). הוא הוציא הנחיות ברורות בנושא לעיתים קרובות.

לאחר שמינה את גיסו, הרב מרדכי רלב"ג, לאב בית דין, על אף שהוא מצוי בניגוד עניינים מחמת הקרבה המשפחתית, הוגשה עתירה לבג"ץ, שבעקבותיה נקבע כפתרון ביניים שעד להקמת מנגנון לבחינת מינוייו, כל מינוי שיבקש הרב לאו לעשות יצריך אישור של היועץ המשפטי לבתי הדין הרבניים, שאין במינוי ניגוד עניינים. באוגוסט 2022 הצהיר בג"ץ על "בטלות המינוי", אך דחה את מועד כניסת הבטלות לתוקף לפרק זמן של כמה חודשים כדי שבפרק זמן זה יוכל לקום מנגנון שיקבל החלטה בעניין.. בעקבות הקמת המנגנון אושרה המשך כהונתו של הרב רלב"ג כאב"ד וראב"ד ירושלים.

במהלך מלחמת חרבות ברזל הקים בית-דין מיוחד לעגונות המלחמה. ביוני 2025 יצא לאור בהוצאת כנרת זמורה דביר ספרו "דמעות של אמונה" המגולל את פועלו וחוויותיו בתקופת מלחמת חרבות ברזל.

לאחר סיום תפקידו כרב הראשי לישראל
לאחר סיום תפקידו כרב הראשי לישראל הקים את 'מרכז לאו – למען אחי ורעי', לייעוץ לגישור ולבוררות בענייני ממונות או נישואין, הפצת תורה, לימוד והכשרת רבנים, הטמעת התורה בחיי המעשה, ותמיכה במשפחות נזקקות, אלמנות ויתומים.

כתביו
הרב לאו פרסם מאמרים בקבצים שונים כגון "תחומין" ו"מוריה". כמו כן, ערך את ספר השו"ת של אביו "יחל ישראל". ערך ופרסם ספר זיכרון לסבו הרב יצחק ידידיה פרנקל בהוצאת מכון ירושלים.

עד כה יצאו שלושה כרכים של כתביו בספרים "משכיל לדוד", מלבד חוברות וקבצים עתיים נוספים שיצאו תחת שם זה בנושאים שונים. הכרך הראשון עסק בנושאי יוחסין, גיור, הלכות צבא ועוד, וקבצים ייעודיים הוקדשו לאירועי השעה כמו מגפת הקורונה ועוד.

 חיים אישיים 
נשוי לציפורה, בתם של הדסה והרב יצחק רלב"ג, יו"ר המועצה הדתית בירושלים לשעבר וחבר לשעבר במועצת הרבנות הראשית לישראל, ומי שהחליף את חתנו כממלא מקום נשיא מועצת הרבנות הראשית, עקב אי מינוי רבנים ראשיים.

אילן יוחסין
 משפחתו 

 משפחת אשתו 

קישורים חיצוניים

 מרכז לאו - למען אחי ורעי
 המכון לגישור ובוררות

 ספריו ושיעוריו 
 קובץ משכיל לדוד - פסקי מרן הגרי"ש אלישיב זצ"ל, תשע"ט
 קובץ משכיל לדוד - פסקי דין, יו"ל לרגל כניסתו לתפקיד נשיא בית הדין הגדול
 קובץ משכיל לדוד שו"ת קורונה. סיון תשפ"א
 קובץ משכיל לדוד מאבק הגיור תשפ״ב
 .
 ספר משכיל לדוד חלק א' - אורח חיים ויורה דעה תשע״ז
 ספר משכיל לדוד חלק ב' - חושן משפט, אבן העזר, מאמרים תשע״ז
  ירושלים, תשפ"ד, באתר בתי הדין הרבניים.

 שאלות ותשובות עם הרב דוד לאו, באתר "מורשת"
 הרב דוד לאו, פסקי דין בבית הדין הרבני הגדול, באתר מכון דעת
  משיעורי הרב דוד לאו, לצפייה באתר בינינו




 עליו 








 כל הכתבות על הרב דוד לאו, באתר ערוץ 7
 "מה קרה לנו?!": הרב דוד לאו בריאיון לרגל סיום תפקידו כרב הראשי לישראל בערוץ הידברות

הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:בוגרי תנועת עזרא
קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: רבנים
דוד
קטגוריה:משפחת פרנקל
קטגוריה:משפחת יצחק אפשטיין
קטגוריה:סגל רדיו קול חי
קטגוריה:רבני ערים בישראל
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:רבנים ראשיים לישראל
קטגוריה:משפחת רלב"ג
קטגוריה:חברי מועצת הרבנות הראשית
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית מתתיהו
קטגוריה:שוהם: אישים
קטגוריה:סגל ערוץ הידברות
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966