טמפו משקאות

טמפו משקאות בע"מ היא אחת מחברות המשקאות הגדולות והוותיקות בישראל. החברה מייצרת ומשווקת בירה, משקאות חריפים, משקאות מוגזים, משקאות קלים, מים מינרליים, משקאות אנרגיה ויין. לטמפו מגוון רחב של עשרות מותגים מקומיים ובינלאומיים מובילים, בהם גולדסטאר, מכבי, נשר, היינקן, יקבי ברקן ויקבי סגל, פפסי, אבסולוט וודקה, ג'יימסון, בלנטיינ'ס, סאן פלגרינו, סאן בנדטו, פאולנר ועוד. החברה בבעלות משותפת של חברת "טמפו תעשיות בירה" וחברת היינקן העולמית.

 היסטוריה 
 תחילת הדרך 
ממוזער|שמאל|165px|סמל החברה הישן
חברת טמפו הוקמה על ידי משה בורנשטיין, יליד פולין שעלה לישראל משווייץ בשנת 1952, בשותפות עם יעקב תבורי (שהיה בעלי חברת יפאורה-תבורי). בארץ הולדתו ניהל בורנשטיין את טחנת הקמח השנייה בגודלה במדינה, עד לפלישת גרמניה הנאצית לפולין, אז איבד את מעמדו. בישראל, תוך שנה מעלייתו, זיהה בורנשטיין באקלים החם הזדמנות למכירת משקאות קרים. בשנת 1954 נפתח בפרדס חנה, במתחם מפעל תבורי, קו ייצור למשקה קר בטעם לימון ליים שנמכר תחת הסיסמה "המשקה הזך בבקבוק הצח", על פי ידע שנרכש מארצות הברית, מחברה בקליפורניה בעלת שם זהה. כבר בתחילת דרכו דורג המשקה מספר רב של פעמים כמשקה הקל המעולה בישראל על ידי מכון דיכטר לחקר דעת הקהל בישראל. לצד משקה הליים הפופולרי, שנקרא בפשטות "טמפו", נמכרו גם משקאות אורנג'דה, טמפו קולה וג'ינג'ר אייל.

בשנת 1956 נפתח באזור התעשייה חולון מפעל חדש לייצור משקאות – מפעל גדול בעל כושר ייצור של 24,000 בקבוקים בשעה ולצדו מחסני קירור. יד ימינו של משה בורנשטיין בהקמת המפעל היה בנו, צבי בורנשטיין, שהיה מהנדס טכני. עם המעבר למפעל בחולון השותפות עם מפעל תבורי פורקה ופרץ סכסוך לגבי שיווק המשקה המתחרה קריסטל של תבורי, בטענה שהיה דומה ל"טמפו" ומפר הסכם אי-תחרות בין הצדדים. הסכסוך הסתיים בפשרה, בה הוסכם כי המשקה של "קריסטל" יופץ רק בצפון הארץ.

ב-1961 הורחב מפעל "טמפו" בחולון וכושר הייצור שלו הוגדל מ-5 מיליון בקבוקים בשנה ל-25 מיליון.

ב-1964 החליטה החברה להקים מפעל לבקבוקי זכוכית בירוחם, למרות שספקית הבקבוקים שלה חברת "פניציה" גם תכננה להקים במקום מפעל. ירוחם נבחרה כמיקום למפעל משום שהייתה קרובה למקורות חומר הגלם - חול-זכוכית. בנוסף קיבלה החברה גם מענק ממשלתי. בהמשך הוחלט להקים במקום גם מפעל למילוי הבקבוקים, מפעל לארגזי פלסטיק ומפעל לפקקים. המתחם בירוחם, בו ארבעה המפעלים, נחנך במרץ 1968. מפעל ייצור בקבוקי הזכוכית שימש לא רק את החברה עצמה, אלא גם יצרנים אחרים. לצורך נסיעה בין מרכז הארץ למפעל בירוחם רכשה הנהלת החברה מטוס סננה והכשירה מסלול טיסה לצד המפעל. החברה גם החלה בייצוא בקבוקים, ארגזים ומשקאות לאירופה וארצות הברית, ובהמשך גם למדינות אפריקה.
 שנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 
שמאל|ממוזער|250px|מפעל טמפו בנתניה
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה למבנה הייצור (מימין) והמרכז הלוגיסטי החדש מאחור, 5/12
ב-1970 הודיעה החברה כי תקים בירוחם מפעל לבירה, אך התוכנית בוטלה אחר כך. בנוסף באותה שנה הציעה "טמפו" לראשונה לקונצרן כור, שהיה בעלי מפעל "פניציה" לרכשו את מפעל הזכוכית בירוחם ולאחד את פעילות שני המפעלים, שהתחרו בשוק בקבוקי הזכוכית ב-1976 הוסכם לבסוף על מיזוג "פיניציה" ומפעל הבקבוקים של "טמפו" שהוחזק בבעלות משותפות עם "כור". באותה עת גם פרץ סכסוך עבודה במפעל על רקע הפסקת ייצור בקבוקים בשבת, לפי דרישת משה בורנשטיין שהיה שומר מצוות. את תנור הזכוכית במפעל לא ניתן היה לכבות בשבתות והוא עבד ברציפות מאז הקמת המפעל, אך בורנשטיין דרש שייצור הבקבוקים עצמם ייפסק והזכוכית שמיוצרת בשבת תמוחזר. פועלי המפעל חששו מפיטורים עקב קיצור שבוע העבודה, ביקשו להמשיך לעבוד בשבת ופתחו בשביתה. לבסוף הושגה פשרה לפיה המפעל התחייב לא לפטר עובדים ולשלם על יום עבודה מלא למשמרת של 5 שעות בימי שישי. ב-1979 רכשה "כור את חלקה של "טמפו " במפעל הבקבוקים.

ב-1980 הודיעה "טפמו" כי החלה בהקמת מפעל בירה בעפולה, על בסיס קו ייצור ישן שרכשה בארצות הברית מחברת בירה "מילר", לאחר שבעלי חברת "מבשלת שיכר לאומית" (יצרנית הבירה היחידה בישראל באותה עת) דחו את הצעת החברה לכניסה לשותפות. ביולי 1981 הודיעה על תוכנית חדשה, שכללה הקמת קו ייצור לבירה בשטח מפעל החברה בחולון, על בסיס ידע שרכשה מחברת "טובורג" מדנמרק. לצורך הקמת מפעל הבירה הוקמה חברה חדשה בשם "טמפו בירה", שגייסה בנובמבר 1981 הון בהנפקת מניות ב. מפעל הבירה לא הוקם לבסוף והוחלט ב-1983 למזג את "טמפו בירה" וחברת "טמפו משקאות" המקורית שהפכה לחברה ציבורית בשם "טמפו תעשיות בירה". שנה אחר כך תבעו בלי המניות של "טמפו בירה" את "טמפו משקאות" לאחר שהמיזוג בוצע לפי שווי שוק נמוך מההון שגויס בהנפקה. בנוסף טענו כי "טמפו בירה" רכשה ציוד ישן מ"טמפו משקאות" עבור מפעל הבירה שמעולם לא הוקם. ב-1985 רכשה לבסוף "טמפו" את השליטה בחברת "מבשלת שיכר לאומית" באמצעות איש קש. שנה אחר כך רכשה את מלוא הבעלות. ייצור בירה "טובורג" במפעל "טמפו" בחולון החל לבסוף ביוני 1986. במקביל החזיקה החברה גם בזיכיון לייצור בירה "באדוויזר" בישראל (שהיה שייך ל"מבשלת שיכר לאומית"). אולם שני הזיכיונות נשללו ממנה בהמשך.

 שנות ה-90 של המאה ה-20 
באוגוסט 1991 קיבלה חברת טמפו את הזיכיון לייצור "פפסי", "" ו"מירינדה" מתאגיד "פפסיקו" האמריקאי. כחלק מהתנאים לקבלת הזכיין החברה התחייבה להפסיק לייצר את המותג שלה "טמפו קולה" (וגם "טמפו ליים" וה"אורנג'דה", שהוחלפו ב-"7 Up" ו"מירינדה"). לצורך ייצור פפסי הקימה טמפו מפעל חדש בנתניה, בסמוך למפעל הבירה שלה. המפעל החל לפעול במאי 1992. במטרה להתחרות בקוקה-קולה (לה באותו זמן הייתה כשרות של הרבנות הראשית בלבד) ולהיכנס לשוק החרדי, פנתה טמפו לראשונה לקבל כשרות בד"ץ העדה החרדית.

ב-1992 קיבלה החברה זיכיון בלעדי להפצת בירה תוצרת מבשלת הבירה ההולנדית היינקן בישראל. ב-1999 הקימה מרכז הפצה באזור התעשייה סגולה, שאיחד את שלושת מרכזי ההפצה שפעלו קודם במרכז הארץ. באותה שנה הצטרפה חברת היינקן לקבוצת שליטה משותפת בטמפו שרכשה כ-18% ממניות החברה מקבוצת בר-בורנשטיין. בשנת 2005 הגדילה קבוצת היינקן את החזקותיה ל-40%. במסגרת עסקה זו ביצעה טמפו שינוי מבני משמעותי, בו בין השאר עבר כל תחום המשקאות מחברת טמפו תעשיות בירה לחברת הבת החדשה "טמפו משקאות", בבעלות משותפת של היינקן העולמית וטמפו תעשיות בירה. השינוי כלל שלושה חלקים עיקריים: רכישה עצמית על ידי החברה של מניות טמפו מהבעלים בישראל ומהיינקן, ביצוע פיצול והעברה לחברה הבת "טמפו משקאות" של כל הנכסים וההתחייבויות של החברה, ולבסוף השקעה של היינקן בחברה הבת כנגד הקצאת מניות.

במאה ה-21
בסוף 2001 סגרה החברה את המפעל ההיסטורי השלה באזור התעשייה חולון וריכזה את כל קווי הייצור שלה במפעל בנתניה.

בתחילת 2003 רכשה החברה את הפעילות העסקית של מפעל "סיידר הגליל" בקריית שמונה, ב-2004 סגרה את המפעל בקריית שמונה והעבירה את ייצור המותג למפעל אחר. בתחילת 2006 הפסיקה לייצר את המותג "סיידר הגליל" והחלה להפיץ את המותג "פרימור" של חברת גן שמואל מזון. השותפות עם "פרימור" נפסקה לאחר חמש שנים.

ב-2004 רכשה טמפו 39% מיקבי ברקן. באוקטובר 2013 השלימה את רכישת מלוא הבעלות, לאחר שהגישה הצעת רכש למניות הציבור.

בשנת 2011 חיזקה טמפו משמעותית את חלקה בשוק המשקאות החריפים, כאשר החלה לייצג בישראל את תאגיד המשקאות הצרפתי פרנו ריקאר, שבין מותגיו אבסולוט וודקה, שיבאס, ג'יימסון ומותגים מובילים רבים נוספים.

במהלך 2012 נחנך מרכז לוגיסטי רב-תכליתי במפעל טמפו בנתניה. המרכז, שבו נעשה שימוש במערכות טכנולוגיות, המנוהל באמצעות תוכנת מחשב של חברת SAP, כאשר רוב התהליכים נעשים באופן אוטומטי, ללא מגע יד אדם. בשנת 2018 הושלמה הרחבת המרכז הלוגיסטי של החברה במתחם עם בניית מחסן אוטומטי לחלוטין.

ב-2023 העבירה טמפו את ייצור פחיות משקה של מותגי "פפסיקו" למפעל של הזכיין ב ביריחו.

הנהלה
בשנים 1975 – 1990 כיהן משה פודהורצר כמנכ"ל החברה.
בשנים  1991–1997 כיהן דן ביברו כמנכ"ל החברה
בשנים  2002–2005 כיהן דני יעקבי כמנכ"ל החברה
בשנים 2005–2008 שימש רפי בהרב כמנכ"ל החברה.

בשנת 2022 העביר היו"ר ז'ק בר, את תפקיד המנכ"ל לבנו דניאל בר. בנו של צבי בורנשטיין, אמיר בורנשטיין משמש כדירקטור בחברה.

 מוצרים ומותגים 
 בירות 
שמאל|ממוזער|250px|בירה גולדסטאר על פס היצור במפעל טמפוטמפו היא יצרנית ומשווקת הבירה הגדולה בישראל. החברה מציעה את גולדסטאר, הבירה הנמכרת ביותר בישראל, היינקן, מכבי, אביר, פאולנר, ניוקאסל, נשר ואחרות.
טמפו נכנסה לתחום הבירות ב-1985, עת רכשה את "מבשלת שיכר לאומית", שהייתה למעשה איחוד בין שתי מבשלות ותיקות - "תעשיית בירה א"י בע"מ" ו"מבשלה לאומית". לצד הבירות מציעה טמפו גם משקאות אלכוהוליים תחת המותגים שנדי ובקרדי בריזר.

 משקאות חריפים 
טמפו משווקת נתח ניכר משוק המשקאות החריפים בישראל עם מותגים כמו דה גלנליווט, קגלביץ', אבסולוט וודקה, שיבאס, בלנטיינס, ג'יימסון, בלוגה ואחרים. חלק ניכר מן המותגים משווקים על ידי טמפו לאור הסכם היצוג עם ענק המשקאות העולמי פרנו-ריקארד.

 יינות 
טמפו היא הבעלים של שניים מהיקבים הגדולים בישראל: יקבי ברקן ויינות סגל.

יקבי ברקן מחזיקים בלמעלה מ-5,000 דונם של כרמים בישראל. כרם חולדה, הכרם הגדול בישראל, משתרע לבדו על פני למעלה מ-1,200 דונם. יקבי ברקן ישבו בעבר באזור התעשייה ברקן. פעילות החברה עברה בהדרגה לקיבוץ חולדה החל משנת 2004, מעבר שהושלם במלואו בשנת 2008.

יקבי ברקן זכו בפרסים רבים לאורך השנים, בישראל ובעולם. בתחרות 2011 Terra Vino, אחת משתי תחרויות היין החשובות בישראל, זכו יקבי ברקן בפרס צוות הייננים הטוב ביותר בישראל (בפעם הרביעית בחמש שנים). בנוסף, פינוטאז' סופריור 2007 זכה כיין הישראלי הטוב ביותר. יין איתן מסדרת אסמבלאז' זכה לציון 90 ממבקר היין הבינלאומי רוברט פרקר, הישג יוצא דופן לקבוצת המחיר שלו.

יינות סגל נוסדו בשנת 1787 על ידי יעקב-הירש סגל בבוברויסק, רוסיה. בשנת 1925 נוסדה המזקקה הראשונה בישראל, ועם קום המדינה הקימה משפחת סגל יקב שהתמחה בייצור יינות. ראשוני הענבים הגיעו מאזור אשקלון, ועם השנים התווספו כרמים בעמק איילון ובאזורים נוספים במרכז ישראל. יינות סגל הם שהביאו להכרה בחשיבותו של הגליל העליון כאזור אידיאלי לגידול גפנים בישראל.

 משקאות קלים ומוגזים 
טמפו היא המשווקת בישראל של חברת פפסיקו העולמית, ומפיצה את משקאותיה, בהם פפסי קולה, סבן אפ ומירינדה. טמפו מייצרת את משקאות ג'אמפ, סדרת מיצים ותה קר. עוד מציעה החברה שני מותגי מאלט (בירה שחורה): נשר מאלט ומאלט סטאר.
בשנת 2007, המשקה הקל הנמכר ביותר של טמפו היה פפסי מקס, משקה הקולה דיאט של פפסי. בשנת 2014 החזיקה טמפו ב-14.8% משוק המשקאות הקלים בישראל

 משקאות אנרגיה 
החל משנת 2010 טמפו היא המשווקת והמפיצה של משקה האנרגיה XL בישראל.

 מים מינרליים ומוגזים 
טמפו משווקת חמישה מותגי מים דוממים ומוגזים: מי סודה של טמפו, סאן בנדטו (מאז שנת 2000) אקווה נובה (מאז 2006) ושני מותגי המים האיטלקיים סאן פלגרינו (מאז 1997) ואקווה פנה (החל מ-2006).

גבינות ומעדנים
בנובמבר 2021 רכשה החברה, באמצעות החברה הבת "טמפו מזון", 24% ממניותיה של חברת "א. סיימן סחר", העוסקת בייבוא, שיווק ומכירה של מוצרי מזון ובכללם גבינות, חמאה ומוצרי חלב נוספים, ממרחים, מעדני פרי ומוצרי מעדנייה. לטמפו מזון ניתנו אופציות לרכישת מניות נוספות של סיימן, עד לשיעור של 100% ממניותיה של סיימן. בנוסף הוסכם שהחברה תבצע הפצה בלעדית ותספק שירותי מכירה בלעדיים של מוצרי סיימן בישראל וברשות הפלסטינית.

 פרסום וחסויות 
שמאל|ממוזער|250px|פרסומת ל"טמפו" משנת 1956
טמפו אחראית לכמה מהסלוגנים הזכורים ביותר בשוק הפרסום המקומי: הג'ינגל "דור הג'ינס שותה קווינס" משנת 77' שביצעה ריקי מנור, "יש מכבי יש חברים" של בירה מכבי, "אני צמא לשנדי שלך" (קמפיין לשנדי משנת 83' בכיכובו של רוד סטיוארט) ורבים אחרים.

לאורך השנים השתתפו בפרסומות של טמפו מפורסמים רבים. בקמפיינים של גולדסטאר כיכבו בין השאר קלאודיה שיפר, פול ניומן, יאיר לפיד ומשה דץ. דמויות בולטות נוספות הן אלי יצפאן שקידם את בירה מכבי ומירי בוהדנה שהשתתפה בפרסומת של פפסי מקס.

טמפו הייתה נותן החסות להופעות של מייקל ג'קסון בישראל בשנת 1993 במסגרת סיבוב הופעות של האלבום Dangerous בשיתוף עם חברת פפסי העולמית. פפסי נתנה חסות גם להופעות בישראל של הרד הוט צ'ילי פפרז והפט שופ בויז, כמו גם ללהקות מקומיות כמו ג'ירפות ורד בנד.

טמפו מרבה לשתף פעולה עם אמנים מקומיים ובינלאומיים. בשנת 2011 הובילה שיתוף פעולה בין האמן ניר הוד לוודקה אבסולוט במסגרת הקמפיין העולמי "אבסולוט בלנק", בו עיצב הוד ארבעה בקבוקי וודקה אבסולוט. הצלם אלכס ליבק שיתף פעולה עם יינות ברקן ביצירת סדרת צילומים ייחודית להשקת סדרת היינות אסמבלאז'. לבירה מכבי יש שיתוף פעולה עונתי עם מוזיקאים במסגרת "מכבי הום טור" - הופעות של אמנים מובילים בבתים פרטיים של זוכים בתחרויות שונות של מכבי. בפרויקט זה השתתפו שלומי שבן, אסף אבידן ואביב גפן. הדיג'יי והמפיק המוזיקלי ינון יהל יצר בעבור המשקה ג'אמפ אייס טי מוגז שיר מקורי בשם "ג'אמפ" שזכה לצפיות רבות ביוטיוב ולהשמעות ברדיו ובמסיבות.

משקה האנרגיה XL יזם ב-2011 את טקס פרסי הלילה המקומי, מעין אוסקר לבליינים ומקומות בילוי. הזוכים נבחרו על ידי הקהל הרחב בהצבעה בפייסבוק, כשמעל 100,000 איש השתתפו בהצבעה. הזוכים בקטגוריות הראשיות היו האומן 17 (מועדון השנה), עופר ניסים (יוצר השנה), שירזי (איש הלילה של השנה) ואחרים. את תחילת ההצבעה האיטרנטית ציינה מסיבה של המפיק המוזיקלי והדיג'יי מארק רונסון, שהגיע לישראל במיוחד.

בשנת 2014, טמפו הפכה להיות הספונסר הראשית של מועדון הכדורסל ברק נתניה.

 איסוף ומיחזור בקבוקים 
על פי חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ"ט-1999 מוטל פיקדון של 30 אגורות על מכלי משקה המוחזרים לקונה בהחזרת מכלי המשקה, ובהתאם לתיקון בחוק מפברואר 2010 מוטלת על יצרני המשקאות אחריות לאיסוף ומחזור הבקבוקים. בהתאם התקשרה טמפו החל מ-2010 עם תאגיד המיחזור אל"ה לטיפול באיסוף בקבוקים. ב-26 יולי 2017 אישר בית הדין להגבלים עסקיים מתווה של הממונה על הגבלים עסקיים עם תאגיד המיחזור אל"ה שעל פיו חויבה טמפו לפרוש מהתאגיד על מנת לפתוח את שוק איסוף ומיחזור הבקבוקים לתחרות. ב-2018 נקנסה החברה בסכום של 6.7 מיליון שקל לאחר שלא עמדה ביעדי איסוף בשנת 2016.

החוק להסדרת הטיפול באריזות התשע"א-2011 ("חוק האריזות") מטיל, בין היתר, על יצרנים ויבואנים של מוצרים ארוזים או אריזות שירות, למחזר פסולת אריזות של המוצרים הארוזים או אריזות השירות שייצרו או ייבאו בהתאם ליעדי מיחזור הקבועים בחוק האריזות (יעדים שונים לחומרי אריזות שונים). טמפו מחזיקה בחלק מהבעלות על ת.מ.י.ר - תאגיד מחזור יצרנים בישראל (5.1% משיעור זכויות ההצבעה באספה הכללית) ומקבלת ממנה שירותים.

ראו גם
 החברה המרכזית לייצור משקאות קלים

 קישורים חיצוניים 





הערות שוליים

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:יצרני משקאות ישראלים
קטגוריה:טמפו תעשיות בירה
קטגוריה:חברות מזון ישראליות
קטגוריה:תעשיית מזון בישראל
קטגוריה:נתניה: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1953