בנימין זאב קדר

בנימין זאב קדר (נולד ב-2 בספטמבר 1938) הוא היסטוריון ישראלי, פרופסור אמריטוס להיסטוריה באוניברסיטה העברית, זוכה פרס Gustave Schlumberger מטעם האקדמיה הצרפתית במדעי הרוח (Académie des Inscriptions et Belles-Lettres) לשנת 2024 , פרס ישראל לחקר ההיסטוריה הכללית לשנת 2020,

זוכה פרס א.מ.ת בהיסטוריה לשנת 2019, כיהן כסגן נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים (2010–2015) וכיו"ר מועצת רשות העתיקות (2000–2012).

ביוגרפיה
קדר נולד ב-1938 בשם בנימין זאב (שמו האירופאי היה Viliam ושם משפחתו Kraus), במשפחה יהודית בעיר ניטרה בסלובקיה שבצ'כוסלובקיה (כיום בסלובקיה העצמאית). הוריו, גזה שמואל קראוס ולידיה (לאה) לבית ייטלס, היו רופאים. הייתה לו אחות יותר גדולה בשם חני. ב-1945-1944 בעת השואה בימי משטר "המדינה הסלובקית" הפרו-נאצית, המשפחה ניצלה מגירוש לאושוויץ וממוות, כשהוסתרה למשך שבעה חדשים על ידי איכרים סלובקים. וילקו עלה לישראל עם עליית הנוער ב-1949 ואחר כך התגורר עם הוריו בכפר נטר. ב-1956 סיים לימודים בתיכון עירוני ה' בתל אביב. קיבל תואר שני בהיסטוריה ב-1965 מן האוניברסיטה העברית. בעת היותו סטודנט היה אחד המנהיגים של תנועת הסטודנטים למען הדמוקרטיה שבזמן פרשת לבון יצאה למען הדמוקרטיה ונגד מה שהיא ראתה כאוטוריטריות של דוד בן-גוריון. את לימודי התואר השלישי עשה באוניברסיטת ייל בתחום ההיסטוריה של ימי הביניים. הוא קיבל את תואר הדוקטור ב-1969.

קדר שימש כפרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית החל מ-1986, היה בשבתונים במכון ללימודים מתקדמים בפרינסטון, וב-MGH במינכן. ארגן מספר כנסים של החברה לחקר מסעי הצלב.

היה נשוי לחנה, פסיכולוגית, ונולדו להם שני בנים. נישא בשנית לפרופ' נורית כנען-קדר, והיה נשוי לה עד לפטירתה בשנת 2015. על הקשר בינו ובין כנען-קדר פרסם לאחר מותה את הספר "עם נורית".

קריירה
150px|ממוזער|שמאל|צילום מ-2015
בשנים 1990–1996 כיהן כיו"ר הרשות לתלמידי מחקר באוניברסיטה העברית, המפקחת על לימודי הדוקטורט. במסגרת זאת היה בין יוזמי "הוועדות המלוות", המבטיחות שהדוקטורנט ייחשף לנקודות הראות ולביקורת של מומחים אחדים בנוסף לאלה של המנחה שלו. בשנים 1999–2001 היה מייסד וראש בית הספר להיסטוריה באוניברסיטה העברית, ובו ניסה להפיל את החומות בין החוגים ההיסטוריים השונים שמאפיינים את הלימוד האקדמי ההיסטורי בישראל. כדי להשיג זאת בנה תוכנית ליבה משותפת לתלמידי כל החוגים ההיסטוריים באוניברסיטה העברית, אשר כוללת קורס בהיסטוריה עולמית וקורס מתודולוגי על מקצוע ההיסטוריון. ייסד את העיתון "היה היה", שנערך על ידי הסטודנטים של בית הספר להיסטוריה של האוניברסיטה ומפרסם עבודות סמינריוניות מצטיינות של סטודנטים להיסטוריה מכל הארץ. התפרסמו בו עבודות סמינריונית של יהושע פראוור, שמואל נח אייזנשטדט, בן-עמי שילוני ועוד. בשנים 2001–2005 היה מנהל המכון ללימודים מתקדמים באוניברסיטה העברית, מכון העוסק בקידום חדשנות ומקיים קבוצות מחקר, בתי ספר עונתיים וכנסים. בין חידושיו של קדר היה בינאום המכון: עד לבואו יכלו רק ישראלים להציע קבוצות מחקר ואילו בעקבות יוזמתו יכלו לעשות כן גם מדענים מחוץ לישראל.

בשנים 1987–1992 כיהן כיו"ר ועדת הקבע למכללות לחינוך במועצה להשכלה גבוהה.

בשנים 2001–2007 שימש קדר כיו"ר החטיבה למדעי הרוח באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. במסגרת זו חיבר שני דו"חות: האחד על מעמדם של מדעי הרוח בישראל, והשני על המחקר ההיסטורי באוניברסיטאות ישראל; שניהם התפרסמו ב-2007. קדר כיהן משנת 2000 עד 2012 כיו"ר מועצת רשות העתיקות. מועצה זאת קובעת את מדיניותה של רשות העתיקות.

קדר הוא חבר-חוץ של האקדמיה האמריקאית לימי הביניים Medieval Academy of America,

וחבר חוץ של המכון המוביל בגרמניה לחקר ימי הביניים, (Monumenta Germaniae Historica (MGH. בשנת 2000 ייסד ושימש עד ל-2021 כעורך של כתב העת הבינלאומי Crusades לחקר מסעי הצלב, המתפרסם בשפה האנגלית, בתחילה לצד ג'ונתן ריילי-סמית ואחר-כך לצד ג'ונתן פיליפס (כרך 20 יצא ב-2021); מאז ואילך פיליפס ואיריס שגריר הם העורכים, וקדר הוא עורך-יועץ, אבל אינו עוסק בעריכה השוטפת. הוא כיהן כנשיא האגודה הבינלאומית לחקר מסעי הצלב בשנים 1995–2001. בשנת 2007 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה.

ספרו הראשון "אוקטובר 1973: סיפורו של גדוד 'מחץ'" ראה אור ב-1975. בספר פורש קדר את קרבות הגדוד בו שירת במלחמת יום הכיפורים כמש"ק קשר של פלוגת חרמ"ש, את ההקדמה לספר כתב אריאל שרון. קדר הרבה גם לכתוב מאמרים פובליציסטיים בעיתונות העברית.

ב-21 ביוני 2010 נבחר קדר לתפקיד סגן נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. הוא כיהן בתפקיד בין ספטמבר 2010 לשנת 2015.

מחקריו
תיאור מחקריו
מחקריו משתרעים על פני תקופות ותרבויות שונות, אם כי משקל נכבד ניתן לימי הביניים האירופיים. המחקרים עומדים בסימן ההשוואה בין ציוויליזציות שונות, תוך שימוש בשיטות מחקר איכותניות וכמותניות מגוונות. כך למשל עסק בהשוואה בין עמדות כלפי עולם האסלאם שהתגבשו בנצרות ביזנטיון, בנצרות המזרחית, ובנצרות האירופית. בספרו "מסע הצלב ומיסיון: גישות אירופאיות כלפי המוסלמים" שראה אור ב-1984 בהוצאת אוניברסיטת פרינסטון,

השווה בין שלוש החזיתות של אירופה הנוצרית מול עולם האסלאם: ספרד, סיציליה והמזרח הצלבני. מחקרים השוואתיים אחרים עוסקים בקרטוגרפיה בעולם האסלאם ובעולם הנצרות של ימי הביניים, בבתי חולים בעולם האסלאם ובירושלים הצלבנית, בחקיקה במזרח הצלבני ובביזנטיון ועוד.

סוחרים במשבר: אנשי העסקים בג'נובה וונציה והמשבר הכלכלי של המאה ה-14
זהו שם ספרו המחקרי הראשון של קדר, המבוסס על עבודת הדוקטורט שלו והוא ראה אור ב-1976 בהוצאת אוניברסיטת ייל

והתפרסם גם באיטלקית.

הספר עוסק בהשפעת המשבר הכלכלי של המאה ה-14 על המנטאליות של סוחרי ג'נובה וסוחרי ונציה. ההסתכלות ההשוואתית בסוחרי ג'נובה וונציה מעלה שבעקבות המשבר הכלכלי חלה הצטמצמות אופקים, ההעזה פחתה וגבר החיפוש אחר ביטחון. עצם רעיון הביטוח (Insurance) עולה בתקופה זו, מרחב הפעילות הגאוגרפי מצטמצם, ובמקום לפרוץ לאזורים חדשים מתמקד הכול בעולם הידוע של הים התיכון והשחור. השינוי במנטאליות ניכר למשל בשמות האוניות: אם בתקופת הפרץ והסער סביב 1250–1300 ישנן אוניות המכונות "עושר" ו"מזל טוב", כעת נותנים לאוניות שם של קדוש אחד ולעיתים אף שניים או שלושה קדושים. כלומר, הביטחון העצמי מפנה מקום לשאיפה לחסות על-טבעית. בד בבד עם הצטמקות הכלכלה, רוחם של העוסקים במסחר נעשית יותר דייקנית, יותר רציונלית. הפעילות בעולם המוכר והבטוח יחסית של הים התיכון נעשית על בסיס איסוף מדוקדק של נתונים. אם ב-1271 יצא מרקו פולו למסעו בארצות לא נודעות, הרי שבתקופת ההצטמקות הוגבלה הפעילות המסחרית לתחום הגאוגרפי בו השוק והמחירים ידועים ושיושב בה נציג קבוע של בית העסק שמטעמו פועלים. אם ב-1291 ניסו האחים ויוואלדי מג'נובה למצוא דרך ימית ישירה להודו דרך גיברלטר (כלומר, להקדים את קולומבוס או ואסקו דה גאמה במאתיים שנה), הרי שמאה שנה אחר כך, בתקופת המשבר, לא קיימות יוזמות כאלה כלל. סוחרים הולכים למקומות שאבותיהם ואבות אבותיהם פעלו בהם, שסחורותיהם ומחיריהם ידועים.

חקר שמות
קדר הוא מאבות חקר השמות בימי הביניים. על כך הוא כתב במאמרו הראשון

וכן בספרו הנזכר על סוחרי ג'נובה וונציה, ובמאמרו "חקר השמות כעדות למוצא: השקפות ימי ביניימיות"

רוב אנשי ימי הביניים לא משאירים עדות על המנטליות שלהם, אך ניתן ללמוד משהו אודותיה באמצעות השמות שבחרו לתת לילדיהם. כלומר, השם הפרטי משמש כאינדיקטור עקיף של מנטליות ההורה מעניק השם. למשל, בתקופת הפרץ והסער של המסחר האיטלקי אנו מוצאים שמות כמו "בון ויצינוס" – שכן טוב, ושמות נייטרליים מבחינת הנצרות, ואילו בתקופת המשבר הופכים שמות קדושים נוצריים לנחלת הכלל. קדר הגיע למסקנה זאת באמצעות ניתוח סטטיסטי של שמות פרטיים בנקודות זמן שונות.

במאמר שכתב עם תלמידו מוחמד אלחג'וג', "כפריים מוסלמים בארץ ישראל הפרנקית: גודל משפחה ושמות פרטיים",

נבדקה רשימת פליטים מוסלמים מאזור שכם, שברחו מממלכת הצלבנים לדמשק באמצע במאה ה-12. ניתוח רשימת הפליטים אפשר לעמוד על התפלגות השמות הפרטיים ולשחזר את גודל המשפחה. השוואה עם שמות ילדים שנולדו באותו אזור והמופיעים במפקד עות'מאני מאוחר וברישומים מראשית ימי המנדט הבריטי חשפה מידה רבה של דמיון בין השמות הנפוצים ביותר במאה ה-12 ובראשית המאה ה-20. עם זאת, במאה ה-12 היה מגוון השמות רחב יותר מאשר בראשית המאה ה-20.

סדרות תצלומי אוויר כמקור היסטורי
"מבט ועוד מבט על ארץ-ישראל. תצלומי אוויר מימי מלחמת העולם הראשונה מול תצלומים בני זמננו".
ספרו זה של קדר ראה אור ב-1991 בהוצאת יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון. כאן מוצעת דרך חדשה להסתכלות בתולדות הארץ במאה ה-20. סדרת תצלומי-אוויר של תא שטח מוגדר, אשר צולמו בתאריכים שונים, מאפשרת לעקוב אחרי השינויים הפיזיים שחלו באותו תא שטח לאורך זמן: תהליכי בנייה והרס, שינוי בשימושי קרקע, המשכיות וחידושים במערך הדרכים, ועוד. במילים אחרות, סדרות תצלומי-האוויר מהוות מקור היסטורי חשוב ביותר, שהאובייקטיביות שלו יוצאת דופן. מכיוון שהצילום האווירי של ארץ ישראל החל כבר בימי מלחמת העולם הראשונה, מאפשרות סדרות תצלומי-האוויר לעקוב אחר התפתחותם הפיזית של כפרים יהודים וערבים רבים, ושל כל ערי הארץ – מבאר שבע עד צפת – שהיו קיימות בימי מלחמת העולם הראשונה. תצלום אווירי מוקדם יכול גם לגלות שרידים קדומים שנעלמו במרוצת הזמן: למשל, תצלום אווירי של מרחביה משנת 1918 מראה בבירור את מיתארו של המבצר הצלבני La Fève שהיום מכוסה על ידי בתיו ודשאיו של הקיבוץ.

בעוד שבספר משנת 1991 הוצגו תצלומי אוויר משתי נקודות זמן, הרי שבגרסה האנגלית המורחבת והמעודכנת, The Changing Land between the Jordan and the Sea, שהופיע בשנת 1999, מופיעים תצלומי אוויר של אותו תא שטח בארבע נקודות זמן: 1917–1918; סביב 1948; סביב 1967; ובשנות ה-90.

פירוש נבואה מהמאה ה-7
דוגמה נוספת לשימוש במגוון שיטות מחקר הוא המאמר "הכיבוש הערבי והארץ הנושבת—עדותה של אפוקליפסה מן המאה השביעית".

כאן נעשה ניסיון לתאר את השפעת הכיבוש ערבי על החקלאות תוך הצלבת נבואה אפוקליפטית מן המאה השביעית עם דימותי לוויין (satellite images) וחקר אבקנים.

מחקר השוואתי בתחום ההיסטוריה העולמית של הגירוש
במאמרו "הגירוש כבעיה בהיסטוריה העולמית" שהתפרסם (באנגלית ובעברית) בשנת 1996,

בחן קדר את נושא הגירוש לאורך ההיסטוריה והגיע למסקנה שהגירוש השיטתי על פי צו שלטוני הוא תופעה שהתפתחה לראשונה בציוויליזציה האירופית. קיים דפוס חוזר ונשנה מן המאה ה-12 ואילך: השליט מחליט שקבוצה מסוימת מזיקה ומצווה להרחיק אותה אל מעבר לגבול, כשהטיעון הוא תמיד שאותה קבוצה מסוכנת לשלום הציבור, ונקבע הליך הגירוש, כשבדרך כלל מקציבים למועמדים לגירוש שלושה חודשים כדי לחסל את עניינם במקום. גירוש זה הוחל לעיתים קרובות על יהודים, אבל גם על קבוצות נוספות כגון פרוטסטנטים. בהמשך אומצה מדיניות הגירוש גם על ידי מדינות לא אירופיות, למשל, גירוש ההודים מאוגנדה על ידי אידי אמין.

המוטיב הצלבני בשיח הפוליטי הישראלי
במאמר שפורסם תחילה באיטלקית ובגרסה מורחבת בכתב העת אלפיים בשנת 2004,

ניסה קדר לעשות שימוש בהכשרתו כהיסטוריון של מסעי הצלב כדי להבין את השימוש במוטיב הצלבני בוויכוחים פוליטיים ישראליים. הוא הבחין בין שלוש גישות: התכחשות גמורה לאפשרות שניתן להשוות בין ממלכת הצלבנים למפעל הציוני; ניסיונות להפיק לקח אקטואלי מן הכישלון הצלבני; ושימוש במוטיב הצלבני כדי לנגח יריבים פוליטיים.

תגליות
קדר גילה מספר טקסטים לא ידועים מימי מסעי הצלב. בין אלה ניתן למנות סדרת ביוגרפיות של נזירים מתבודדים בממלכת ירושלים במאה ה-12, אותן פרסם במאמרו בשפה האנגלית "ג'רארד מנצרת: סופר נשכח בן המאה השתים עשרה במזרח הלטיני"

וכן סדרת סיפורים על קדושים מוסלמיים באזור שכם במאה ה-12, שהפקידם לפרסום על ידי תלמידתו דניאלה טלמון-הלר. הוא גם פענח תיאור מפורט של בית החולים ההוספיטלארי בירושלים, שנכתב כנראה סביב 1180 – התיאור פורסם במאמרו "A Twelfth-Century Description of the Jerusalem Hospital", שראה אור בשנת 1998.

כן פרסם מכתב לא ידוע של הפטריארך הלטיני האחרון של ירושלים, ובו קריאה לעזרה מן המערב האירופי עם התקרבות צבאות צלאח א-דין לירושלים בספטמבר 1187, ותיאור לטיני לא ידוע של צבאות צלאח א-דין בעת המצור על עכו סביב 1190.

היסטוריון בווארי ממציא עצמו מחדש
ספרו האחרון של קדר ראה אור בהוצאת מאגנס בשנת 2011.

הספר חושף שלקארל בוזל, מחשובי ההיסטוריונים הגרמנים בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, היו קשרים נרחבים עם המשטר הנאצי, עד כדי כך שאפילו בדצמבר 1944, כשאאכן כבר הייתה בידי הצבא האמריקני והצבא האדום התקדם לעבר בודפשט, הוא נשא נאום נלהב על החובה להילחם למען הרייך של היטלר. ואולם, מיד אחרי המלחמה הוא הציג עצמו כמי שהיה איש מחתרת שסיכן את חייו בפעילותו נגד המשטר הנאצי, והצליח להביא לכך שבית-הדין לדה-נאציפיקציה יאמץ את סיפורו זה. הספר מבוסס על מסמכים רשמיים ועל ארכיונו הפרטי של איש הממשל הצבאי האמריקני שהשתכנע מסיפורו של בוזל והנפיק לו תעודת יושר. איאן קרשו, ההיסטוריון הידוע של הנאציזם, הגדיר את הספר כ"עבודה בלשית מצוינת".

בעקבות פרסום הספר החליטה עיריית קאם (CHAM), עיר הולדתו של בוזל, לשנות את שם הכיכר שנקרא על שמו של בוזל, ולהכניס למחסן העירייה את הפסל שלו.

מחקריו העכשוויים

ב-2025 יצא לאור ספרו "הממלכות הפרנקיות של ירושלים ועכו". בין מחקריו העכשוויים: אור חדש על Bertrada מלכת צרפת (1092–1116); הפעלת שיטה לא-פולשנית לקביעת תחומה של המצודה הפרנקית ביבנה; תרומתם של נתונים על הסחר של אלכסנדריה לחקר המגמות הכלכליות בימי הביניים; ייבוש ביצות ואדי פאלִק (נחל פולג) כמפעל קולוניאלי בריטי; ניסיונות לוחמה ביולוגית ישראלית במלחמת העצמאות. כמו כן ערך את כרך 5 של ה-CAMBRIDGE HISTORY OF THE WORLD, שראה אור בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג' בשנת 2015. קדר הוא ממובילי מיזם העדכון וההרחבה של אוסף התעודות והמכתבים של המדינות הצלבניות במזרח (Revised Regesta Regni Hierosolymitani Database), שראשיתו במפעלו של הביבליוגרף וחוקר מסעי הצלב ריינהולד רריכט.

ספרי יובל לכבודו ולקריאה נוספת

 In laudem hierosolymitani. Studies in Crusades and Medieval Culture in Honour of Benjamin Z. Kedar, ed. Iris Shagrir, Ronnie Ellenblum and Jonathan Riley-Smith. Ashgate: Aldershot, 2007. 468 pp.
 סקירה על חייו ומחקריו מאת העורכים מצויה בספר היובל עמודים XII-IXX.
 "דיוקנו של היסטוריון - ריאיון עם פרופסור ב"ז קדר" (מראיינות: פרופסור איריס שגריר ופרופסור איריס רחמימוב), זמנים גיליון 132 (סתיו 2015), עמ' 4–17.

ריאיון בכתב עת צרפתי:
 "Une installation faite pour durer. Entretien avec Benjamin Kedar," L’Histoire No. 435 (mai 2017), pp. 34–42.

ספריו
 אוקטובר 1973: סיפורו של גדוד 'מחץ'. תמוז: תל אביב, 1975. (הקדמה: אריאל שרון). 
 Merchants in Crisis: Genoese and Venetian Men of Affairs and the Fourteenth-Century Depression. Yale University Press: New Haven and London, 1976. 260 pp. 
 (עורך) פרקים בתולדות ירושלים בימי-הביניים. יד יצחק בן-צבי: ירושלים, 1979. 
 Mercanti in crisi a Genova e Venezia nel '300. Jouvence: Rome, 1981 
 Ed., with H.E. Mayer & R.C. Smail: Outremer. Studies in the History of the Crusading Kingdom of Jerusalem presented to Joshua Prawer. Yad Izhak Ben-Zvi: Jerusalem, 1982. 
 Crusade and Mission: European Approaches toward the Muslims. Princeton University Press: Princeton, 1984 (paperback edition, 1988). 
 Ed., with Gabriella Airaldi: I comuni italiani nel Regno Crociato di Gerusalemme. Atti del colloquio di Gerusalemme, 24-28 maggio 1984. Ed.: E. Ashtor, East-West Trade 
 Collana storica di fonti e studi diretta da Geo Pistarino, 48. Genoa, 1986. in the Medieval Mediterranean. Variorum: London, 1986.
.(עורך) הצלבנים בממלכתם, 1291-1099. יד יצחק בן-צבי: ירושלים, 1987. 
 Ed., with A.L. Udovitch: The Medieval Levant. Studies in Memory of Eliyahu Ashtor (1914-1984) = Asian and African Studies 22 (1988), 1-291.
 (עורך, עם טרודה דותן ושמואל ספראי): פרקים בתולדות המסחר בארץ-ישראל. יד יצחק בן-צבי: ירושלים, 1990. 
 מבט ועוד מבט על ארץ-ישראל. תצלומי אוויר מימי מלחמת העולם הראשונה מול תצלומים בני זמננו. יד יצחק בן-צבי ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור: ירושלים ותל אביב, 1991. 
 Ed.: E. Ashtor, Technology, Industry and Trade. The Levant versus Europe, 1250-1500. Variorum: London, 1992.
 Ed.: The Horns of Hattin. Proceedings of the Second Conference of the Society for the Study of the Crusades, Jerusalem and Haifa, 2-6 July 1987. Yad Izhak Ben-Zvi and Variorum: Jerusalem and Aldershot, 1992.
 The Franks in the Levant, 11th to 14th Centuries. Variorum: Aldershot, 1993.
 (עורך) התרבות העממית – קובץ מחקרים. מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל: ירושלים, 1996. 
 (עורך, עם משה מעוז) התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה? משרד הביטחון – ההוצאה לאור: תל אביב, 1996.
 Ed., with J. Riley-Smith and R. Hiestand: Montjoie: Studies in Crusade History in Honour of Hans Eberhard Mayer. Variorum: Aldershot, 1997.
 Ed., with R.J.Z. Werblowsky: Sacred Space: Shrine, City, Land. Studies in Memory of Joshua Prawer. Israel Academy of Sciences and Humanities, and Macmillan: Jerusalem and London, 1998.
 The Changing Land between the Jordan and the Sea: Aerial photographs from 1917 to the Present. Yad Ben-Zvi and Israel Ministry of Defence: Jerusalem and Tel Aviv, 1999.
 (עורך, עם א' דנין) חישה מרחוק. תצלומי אוויר ודימותי לוויינים ככלים במחקר הארץ. יד יצחק בן צבי: ירושלים, 2000.
 Ed., with M. Balard and J. Riley-Smith: Dei gesta per Francos – Etudes sur les croisades dédiées à Jean Richard. Ashgate: Aldershot, 2001.
 Ed., with J. Riley-Smith: Crusades 1 (2002), 2 (2003), 3 (2004), 4 (2005) Holy Men in a Holy Land (London, 2005).
 Apocrypha: Writings on Current Affairs, 1954-2004. Modi`in, 2006. (in Hebrew, English, German and Arabic).
 Franks, Muslims and Oriental Christians in the Latin Levant: Studies in Frontier Acculturation. Ashgate: Aldershot, 2006.
 מחקר ההיסטוריה באוניברסיטאות ישראל. האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ירושלים 2007.
 Oleg Grabar and Benjamin Z. Kedar (eds)., Where Heaven and Earth Meet: Jerusalem's Sacred Esplanade. Yad Ben-Zvi and University of Texas Press: Jerusalem and Austin, TX, 2009.
 Benjamin Z. Kedar (ed.), Explorations in Comparative History. Magnes: Jerusalem, 2009.
 (עורך, עם יוסף הקר ויוסף קפלן), ראשונים ואחרונים: מחקרים בתולדות ישראל מוגשים לאברהם גרוסמן, ירושלים: מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תש"ע 2010.
 Benjamin Z. Kedar and Peter Herde, A Bavarian Historian Reinvents Himself: Karl Bosl and the Third Reich, Magnes Press, 2011.
 Benjamin Z. Kedar and Merry E. Wiesner-Hanks (eds.), The Cambridge World History, Volume V, Expanding Webs of Exchange and Conflict, 500 CE-1500 CE., Cambridge University Press, 2015.  ראה אור בשנית במהדורה בכריכה רכה ב-2017 
 (עורך) חיים ויצמן: המדען, המדינאי ומדינאי־המדע. האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים: ירושלים, 2015.
 Benjamin Z. Kedar & Peter Herde, Karl Bosl im Dritten Reich. Walter de Gruyter, Berlin-Boston & Hebrew University Magnes Press, Jerusalem 2016..
 Crusaders and Franks. Studies in the History of the Crusades and the Frankish Levant. Abingdon, UK: Routledge, 2016.
 Benjamin Z. Kedar, Ilana Friedrich Silber and Adam Klin-Oron, eds., Dynamics of Continuity, Patterns of Change: Between World History and Comparative Historical Sociology. In Memory of Shmuel Noah Eisenstadt (Jerusalem, Israel Academy of Sciences and Humanities and The Van Leer Institute, 2017).
 Iris Shagrir, Benjamin Z. Kedar and Michel Balard (ed.), Communicating The Middle Ages: Essays in Honour of Sophia Menache, Crusades - Subsidia 11, Routledge, 2018.
 מחקרים בהיסטוריה עולמית, בקורות היהודים וארץ ישראל. מוסד ביאליק, ירושלים, תשע"ט. 582 עמ'.
 Communicating the Middle Ages. Essays in Honour of Sophia Menache, ed. Iris Shagrir, Benjamin Z. Kedar and Michel Balard. Routledge: London and New York, 2018.
 Crusading and Trading between East and West. Studies in Honour of David Jacoby, ed. Sophia Menache, Benjamin Z. Kedar and Michel Balard. Routledge: London and New York, 2019..
 עם נורית. היסטוריון חוקר את אהבת חייו. הוצאת כרמל: ירושלים, 2019.
 From Genoa to Jerusalem and Beyond. Studies in Medieval and World History. Padua: Libreria Universitaria, 2019. 573 pp.
 ב"ז קדר עם מרגלית שלאין, יומן עברי מגטו טרזיינשטט. שרידי רישומיו של ד"ר ברתולד ייטלס, 1942 – 1944. בית טרזין, 2021. 180 עמ'.
 חיבורים חיצוניים (Apocrypha) 2005 – 2024. מודיעין, 2024. 177 עמ'.
הממלכות הפרנקיות של ירושלים ועכו, סדרת אסופּות, מוסד ביאליק, 2025, 389 עמ'.
 Cultures of the Medieval Kingdom of Jerusalem: Frontier Inventiveness in the Age of the Crusades. Ithaca and London: Cornell University Press, 2025. 551 pp.

קישורים חיצוניים


נילי כהן ויוסף קפלן, בריאיון מצולם עם קדר, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 22 ביולי 2019
 גבורות ב"ז קדר | יריד רעיונות ובו כ-40 נושאים למחקר בתחומים שונים - ב"ז קדר, האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, 16 ביוני 2019
 קובי מידן, ריאיון עם קדר, בתוכנית סוכן תרבות, ערוץ כאן 11 (החל מדקה 17.08)
 ספר היובל לכבודו של בנימין זאב קדר
 יזהר באר, "ברטוריקה פוליטית אפשר לעשות הכל, גם לכתוב היסטוריה בדויה" (ריאיון), באתר הארץ, 4 במרץ 2020 (נוסח מלא של הריאיון)
 עמוד הבית של בנימין זאב קדר, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
 שאלת מחקר, פרופ' בנימין זאב קדר - היסטוריון השוואתי, באתר אנציקלופדיה ynet
 חיים גורן, גרמנים בארץ ישראל, זמנים 96, ביקורת ספרים, עמ' 118–120
 אתר כתב העת crusades
 מעטים מול רבים? עיונים ביחסי הכוחות הכמותיים בקרבות יהודה המקבי ובמלחמת העצמאות עורכים אלון קדיש וב"ז קדר

 "דיוקנו של היסטוריון - ריאיון עם פרופסור ב"ז קדר" (מראיינות: פרופסור איריס שגריר ופרופסור איריס רחמימוב), זמנים 132 (סתיו 2015), עמ' 4–17



 כמה הערות על לשונותיו של חיים ויצמן, הכינוס המדעי "לשון ומנהיגות", האקדמיה ללשון העברית, 1 ביוני 2021 (1:55:42 עד 2:22:28)
 ריאיון על חיים ויצמן, בתוכנית Tel Aviv Review, 22 בינואר 2016 
 Medieval Historians and their Military Service

 The Changing Land: Between the Jordan and the Sea: Aerial Photographs from 1917 to the Present by Benjamin Z. Kedar
 Franks, Muslims and Oriental Christians in the Latin Levant
 The Franks in the Levant, 11th to 14th Centuries


מכּתביו והרצאותיו:
 תצלומי אוויר כמקור להיסטוריה של ארץ-ישראל, האוניברסיטה העברית בירושלים, 31 באוגוסט 2009 (הרצאה מצולמת)
 בכור המהפכה: הרצאתו של פרופ' בנימין זאב קידר, אוניברסיטת תל אביב, 23 ביוני 2008 (טקסט ההרצאה)
 פרופ' בנימין זאב קידר - מודיעין בתצלומי אוויר: עבר והווה, הערוץ של המחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה, אוניברסיטת בר-אילן, באתר יו טיוב, 24 בדצמבר 2017
 "קרב קרני–חטין: מבט אחר," קתדרה 61 (ספטמבר 1991), 95 – 112.

 ב"ז קדר, 101 או 99 קילומטרים מקהיר? הערת שוליים זעירה לקורותיה של מלחמת יום הכיפורים





על הספר עם נורית:

 ורדה רזיאל-ז'קונט, בריאיון עם פרופסור ב"ז קדר על ספרו 'עם נורית, היסטוריון כותב אודות אהבת חייו', בערוץ 103FM, 20 באפריל 2021


הערות שוליים

קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:חוקרי ארץ ישראל
קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: היסטוריה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל להיסטוריה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 2020
קטגוריה:משפחת קטינסקי
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה
קטגוריה:חוקרי נצרות
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ניצולי השואה: צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ניצולי השואה: סלובקיה
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:כפר נטר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938