משה פראגר

250px|ממוזער|פראגר עם הרב פנחס הכהן לוין, 1947
250px|ממוזער|פראגר קובע מזוזה בחנוכת הבית של כולל גור בבני ברק, 1969
250px|ממוזער|בסמינר בית יעקב בירושלים. בתמונה גם ראש עיריית ירושלים טדי קולק והרב הלל ליברמן, מנהל הסמינר, 1967
250px|ממוזער|דוד בן-גוריון עונד לפראגר את אות ההגנה, 1964
250px|ממוזער|פראגר בבית ראש הממשלה דוד בן-גוריון עם קבלת האות, 1964
משה פראגר (14 ביולי 1908, ה'תרס"ח – 2 באוקטובר 1984, ו' בתשרי ה'תשמ"ה), היה סופר ופובליציסט חרדי, עסק בחקר השואה, בייחוד מהפן של הגבורה היהודית הרוחנית שנתגלתה בה. לשם כך יזם והקים את גנזך קידוש השם.

תולדותיו
משה פראגר נולד בשנת ה'תרס"ט בפרוור פראגה שבוורשה, פולין, למשפחת מרק, משפחה חרדית שנמנתה על חסידות גור. אביו היה צאצא למייסד חסידות גור, האדמו"ר רבי יצחק מאיר אלתר, הידוע בספרו "חידושי הרי"ם". בשנים שלפני מלחמת העולם השנייה השתתף באופן פעיל בכתיבה פובליציסטית ביומון היידי הנפוץ "דאס יודישע טאגבלאט", שנמנה עם עורכיו.

בעת פלישת גרמניה לפולין, שהה משה מרק בוורשה. לנוכח מעשי ההרג וההשמדה של הנאצים, החליט לפעול לתיעוד המעשים. הוא יזם לשכה חשאית בשיתוף הג'וינט בוורשה, שתפקידה היה לרכז חומר על הרציחות והחורבן ולהבריחו לחו"ל, כדי לעורר את דעת הקהל היהודית והעולמית לפעול להצלת יהודי פולין. בעת פעילותו החשאית אימץ לעצמו את שם המשפחה פראגר, על-שם הפרוור הוורשאי פראגה, בו נולד.

פראגר ניצל את תפקידו בג'וינט, כדי לסייע בהצלת האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלתר ומשפחתו. הוא עצמו הצטרף לפמליית האדמו"ר, שהצליחה להבריח את הגבולות ולהגיע לארץ ישראל. פראגר קיווה שיוכל להציל אף את אשתו וילדיו, אך הם נרצחו על ידי הנאצים.

לאחר שעלה ארצה ב-1940  המשיך פראגר לתעד את זוועותיהם של הנאצים. במשך שנות המלחמה הוא פרסם מאמרים וספרים שעסקו בנושא זה. חלק נכבד מהם התפרסמו בעיתון דבר. בכתיבתו תיאר את קורות יהודי פולין באותה העת, וחשף מידע חדש לציבור בארץ.

לאחר המלחמה חזר לאירופה, והשתדל לחזק את רוחם של הניצולים שפגש במחנות העקורים. המפגש עמם והסיפורים ששמע מהם הביאו אותו ליצירה ספרותית ענפה בנושא הגבורה היהודית בשואה. ספרות זו כוללת ספרים, מאמרים ומסות עיוניות. הוא הוזמן לכתוב את הערך "האנטישמיות בגילויה הנאצי" באנציקלופדיה העברית וכתב ערך בן 40 טורים.

במשך שנים ערך את הירחון "בית יעקב" ופרסם בו מאמרי הגות ופולמוס, מסות, סיפורת ושירה. חלק ניכר מכתיבתו הייתה בנושאי השואה והגבורה היהודית. התכתב עם מנהיגי המדינה ובהם דוד בן-גוריון, ואת חליפות המכתבים ביניהם פרסם בעיתון.

פראגר חי ונשם את השואה במשך כל חייו. הוא ראה את עצמו כשליח ללמד, לחנך, לספר ואף לשיר בנושא זה. באחד משיריו הוא כתב בין השאר:

פראגר נפטר בלא בנים. את עזבונו הוריש לחסידות גור, שהיה מקורב אליה, ולמפעלו המרכזי - גנזך קידוש השם.

גנזך קידוש השם

גולת הכותרת של פעילותו הציבורית של פראגר הייתה הקמת ארכיון השואה והגבורה היהודית "גנזך קידוש השם - מכון לתיעוד, מחקר והנצחה". פראגר שהיה קודם לכן חבר מועצה ביד ושם ועסק רבות בנושא תיעוד השואה ותנועות המרי, הבחין כי לא ניתנה חשיבות מספקת לגילויי הגבורה היהודית הרוחנית ולמעשי קידוש השם שהתרחשו רבות בתקופת השואה. לשם כך יזם בשנת 1964 הקמת ארכיון שירכז תיעוד בנושאים אלו. התיעוד כולל מסמכים ותמונות, סרטים והקלטות, מחקרים וראיונות אישיים עם ניצולי שואה. כן קיימת במכון ספרייה ענפה בנושאי ההיסטוריה היהודית בראי המסורת כשבמרכזה השואה והתקומה.

ספריו
בנושא השואה
 "יוון מצולה החדש" - יהדות פולניה בציפורני הנאצים, הוצאת מסדה, 1941
 "על חורבן יהדות אירופה" - תל אביב, 1944
 "מורדי הגטו" - הוצאת ראובן מס, 1945
 "חורבן ישראל באירופה" - הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1947
 "שואת ילדי היהודים"
 "ניצוצי גבורה" - עלילות קידוש השם בימינו, הוצאת נצח, 1952
 "מן המיצר קראתי" - גטאות ושואה, פרטיזנים ונקמה - הוצאת מוסד הרב קוק, 1954
 "דברי ימי ועד ההצלה" - ניו יורק 1957
 "נס ההצלה של הרבי מגור" - הוצאת ישורון, 1959
 "הצלת הרב מבעלז מגיא ההריגה בפולין" - הוצאת ישורון, 1962
 "אלה שלא נכנעו" - קורות תנועת מרי חסידית בגטאות - הוצאת נצח, 1963
 "מגילת השואה" - קינה על חורבן יהדות אירופה - הוצאת מפעל ההנצחה לקדושי השואה, 1967
 "לאות ולעד - פנקס זיכרון לבתי עלמין שנהרסו וחוללו בשנות השואה" - הוצאת חברה קדישא תל אביב-יפו, 1973
 "גלעד ליהדות אירופה" - מורשת 2000 שנות יהדות באירופה - הוצאת גנזך קידוש השם, 1976
 "אח ואחות" - סיפור גבורה לנוער ולילדים על תקופת השואה - הוצאת משאבים, 1982

הגות ופובליציסטיקה
 "לאור האמונה" - אסופה של המחשבה הדתית בתקופה האחרונה - הוצאת המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, ניו יורק 1958
 "מאובדן אלי פדות" - במלאת עשור למדינת ישראל - הוצאת מוסד הרב קוק, 1958
 "לאור הנצח" - בעיות היהדות בזמננו באספקלריית המחשבה הדתית - הוצאת המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, ניו יורק 1962

ספרות ביידיש
 "אויף די וועגן פון ארץ ישראל", (בדרכֵי ארץ ישראל) - ספר מסע, הוצאת מנורה, וורשה 1934
 "די זיבן זינד פון די אחדות-ברעכער", (שבעת החטאים של שוברי האחדות), הוצאת הגנה, גרמניה 1948
 "אנתולוגיה פון רעליגעזע לידער און דערציילונגן" (אוסף שירים וסיפורים מאת סופרים דתיים) - הוצאת פארשונגס אינסטיטוט פון רעליגעזע יודנטום, ניו יורק 1955

שונות
 "TREASURE IN THE DESERT" (מטמון במדבר), על מגילות מדבר יהודה - ניו יורק 1954
 "המעפילים הקטנים" - הוצאת לדור, ניו יורק 1955
 "רבי ישראל בעל-שם-טוב" - סיפור חייו - הוצאת ישורון, 1960
 "נוף מולדתי מספר לי" - אסופת סיפורים, ב' ברלוי, 1953
 "פרופסור חווקין" - סיפורו של פרופ' ולדימיר חבקין - הוצאת לדור, 1971
 "שרה שנירר - אם בישראל" - סיפור חייה וקורותיה של מייסדת בית יעקב - הוצאת מרכז בית יעקב, ירושלים 1978
 "כך התגלה הבעל-שם-טוב הקדוש" - הוצאת משאבים, 1982
 "צדיק תמים - סיפור נפלאות - כך חי ופעל החפץ חיים" - הוצאת משאבים, 1983
 "תפארת בית ישראל" - תיעוד היסטורי של הווי חיים יהודי
פראגר כתב ארבעה ספרים נוספים, שטרם יצאו לאור. ספרים אלה עוסקים באדמו"ר רבי שמחה בונם מפשיסחה, באדמו"ר מגור, במייסד ישיבת פוניבז' הרב יוסף שלמה כהנמן, ובשחרור הכותל המערבי במלחמת ששת הימים.

ראו גם
זיכרון השואה בישראל

 לקריאה נוספת 

 מלי איזנברג, בתוך מערבולת הימים: משה פראגר, היסטוריון שואה חרדי, הוצאת מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות ויד ושם, 2021.

קישורים חיצוניים



 קורות חייו, באתר גנזך קידוש השם

 חורבן ישראל באירופה - פרקי סיכום בצירוף ילקוט מסמכים ותעודות, באתר "דעת"
  - סדרי פסח שנערכו בגטאות ובמחנות בזמן השואה



 קינה שחיבר משה פראגר על חורבן יהדות אירופה באתר "זכור"


 הערות שוליים 

קטגוריה:סופרי השואה
קטגוריה:סופרים חרדים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:חוקרי שואה ישראלים
קטגוריה:ארכיונאים ישראלים
קטגוריה:חסידי גור
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:גנזך קידוש השם
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבני ברק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984