חממה טכנולוגית

חממה טכנולוגית היא גוף עסקי בעזרתו יכולים יזמים בשלבים התחלתיים להקים חברת הזנק על סמך טכנולוגיה חדשה שנמצאת בשלבי מחקר ופיתוח. בחממה מקבלים היזמים מימון, סיוע בניהול, בשיווק ובאדמיניסטרציה (לרוב כולל מקום פיזי), עד שיוכלו להגיע למוצר מסחרי עצמאי או לגייס הון ממשקיעים נוספים או לתקופה קצובה. כמו כן מסייעת החממה ביצירת קשרים עסקיים ואסטרטגיים עבור היזמים ובגיוס השקעת ההמשך. שירותי החממה ניתנים בתמורה למניות בחברה.

בתקופת השהות בחממה אמור היזם לבנות תוכנית עסקית מסודרת, להוכיח היתכנות טכנולוגית ושיווקית (כולל אבטיפוס או גרסת בטא של המוצר הסופי), ולהביא את המיזם למצב שבו הוא בשל לגיוס לקוחות ראשונים, להשקעה מסחרית או להצטרפות קרנות הון סיכון ושותפים אסטרטגיים.

 רקע 
רעיון החממות פותח בארצות הברית, שם החלו בשנות ה-60 להקים חממות עסקיות (Business incubators), שמטרתן הייתה לקדם יזמות עסקית. בשנות ה-80 של המאה ה-20 הגיע דגם החממות גם לאירופה. איגוד החממות האמריקאי מעריך כי יש כ-5,000 חממות ברחבי העולם, מתוכן כ-1,400 בארצות הברית, 270 בבריטניה ו-900 בשאר אירופה. לאחרונה, החלו להקים חממות עסקיות גם במדינות מתפתחות, בסיוע הבנק העולמי.

 תוכנית החממות הטכנולוגיות בישראל 
המודל שפותח בישראל מוכר לעיתים בעולם בתור "המודל הישראלי". המודל מתמקד בתמיכה בפיתוח טכנולוגיה חדשנית, בשלב שבו הסיכון גבוה ומרבית המשקיעים הפרטיים אינם מוכנים להשקיע בחברות, ולכן הסיכון מועבר לתקציב המדינה. במודל הישראלי מגיעים רוב הכספים למיזמים עצמם, בשונה מהמודל האמריקאי, שם עיקר ההשקעה מיועד לתפעול החממה.

 שנים ראשונות 
שמאל|ממוזער|250px|חממת ניות ביקנעם עילית
בדצמבר 1990, בשיאה של עליית יהודי ברית המועצות, התקבלה החלטה במשרד התעשייה והמסחר בשיתוף משרד האוצר, להשתמש במודל החממות העסקיות (Business Incubators), שהיה נהוג במספר מקומות בעולם, לצורך קליטת מדענים מקרב העולים החדשים מברית המועצות, ולהקים חממות המדגישות את הפן הטכנולוגי-חדשני ולא רק זה העסקי.

החממות הראשונות נוהלו על ידי לשכת המדען הראשי במשרד הכלכלה והוקמו בדימונה, אופקים, רמת הגולן, פארק המדע קריית ויצמן ובטכניון. תקציב התוכנית בשנת פעילותה הראשונה היה מיליון שקל.

תוך שנה מתחילת התוכנית פעלו 10 חממות בכל רחבי ישראל, בעיקר באזורי פריפריה. ראשית התוכנית בוצעה ההשקעה בישראל באמצעות "קרן יוזמה" ותוכנית יוזמה. תוך 3 שנים צמח הפרויקט להיקף של 28 חממות. בכל שנה נקלטו בחממות בין 80 ל-100 מיזמים חדשים וסה"כ כ-2,000 מיזמים עד שנת 2009.

 הפרטת החממות 
בראשית שנות ה-2000 הופרטו חממות רבות, וב-2010 עברו כל 24 החממות הטכנולוגיות הפזורות בארץ מהלך של הפרטה, כשתחתיהן פעלו כ-150–200 חברות הזנק בכל זמן נתון. בנוסף אליהן פעלו 2 חממות תעשייתיות, המשקיעות במיזמים מוטי טכנולוגיה, הנדסה ועיצוב תעשייתי. ב-2009 הסתכם תקציב החממות ב-186 מיליון שקל. ב-2012 נבחרו זכיינים ל-5 חממות חדשות לתקופה של 8 שנים.

מחקר של רשות החדשנות שבדק ב-2020 את 212 החברות שקמו בחממות בין השנים 2013 ל–2017, מצא כי 159 מהחברות (75%) עדיין היו פעילות, והעסיקו כ–1,730 עובדים. ההשקעה הממשלתית המצטברת בתוכנית הייתה כ-151 מיליון דולר, 74% מחברות החממה הצליחו לגייס הון ממשקיעים פרטיים, ובסך הכל גייסו עד 2020 כ–643 מיליון דולר. ב-2024 פורסם כי עד שנה זו אותן חברות מהשנים 2013-2017 גייסו מעל 1.3 מיליארד דולר.

 העשור השלישי של המאה ה-21 

במודל שהחל לפעול ב-2022, החברות שזוכות בתמיכת החממות ובאישור רשות החדשנות, מקבלות מימון משותף של עד 5 מיליון שקלים לתקופה של כשנתיים, כשההשקעה וכן השקעות נוספות בסיבובים מאוחרים יותר, שגם בהם ניתן לזכות בהשתתפות הרשות בסבב ההשקעה בעזרת קרן ההזנק, פתוחות למשא ומתן עסקי חופשי.

ב-2022 הודיעה רשות החדשנות על בחירת 5 חממות חדשות, שזכו בהליך התחרותי בדגם חדש. החממות שזכו פועלות בתחומי הפודטק (The Kitchen), מכשור רפואי (NGT), ביו-קונברג'נס (Incentive), טכנולוגיות חומרה וחלל (Earth & Beyond) ואנרגיה מתחדשת (Net Zero). באותה שנה גם החלה לפעול חממת AION Labs, בשיתוף ענקיות הפארמה העולמיות אסטרהזניקה, מרק, פייזר, טבע ועוד, העוסקת בשימוש בבינה מלאכותית לטובת גילוי תרופות.

נכון ל-2025 התכנית מנוהלת על ידי חטיבת ההזנק ברשות החדשנות, ובמסגרתה פועלות 12 חממות טכנולוגיות בכל רחבי הארץ המתמקדות בהקמה ובתמיכה בחברות בשלבים מוקדמים בתחומי "דיפ-טק" מבוססי מחקר ועתירי טכנולוגיה וסיכון, כגון מכשור רפואי, פארמה, ביו-קונברג'נס (טכנולוגיות שמתבססות על שילוב בין הנדסה לביולוגיה), קלינטק, פודטק, חקלאות, אנרגיה, חלל, חומרה ועוד. כמחצית מהחברות שמתחילות בחממות מקורן ממסחור של ידע שנוצר באוניברסיטאות בישראל. הזיכיון לניהול חממה ניתן ל-5 שנים ונקבע באמצעות מכרז המפוקח על ידי רשות החדשנות.

באפריל 2025 הושלם הליך נוסף ובו נבחרו שתי חממות חדשות. במודל החדש שהשיקה הרשות, החממות מקבלות תקציב תפעולי כולל של עד 40 מיליון שקלים כל אחת, לאורך חמש שנות פעילותן, וכל אחת מהן תשקיע עשרות מיליוני דולרים בסטארט-אפים שהיא תקים בתחומי פעולתה, תוך מינוף קרן ההזנק החדשה של הרשות.

ביולי 2025 הודיעה רשות החדשנות על הליך תחרותי נוסף במודל החדש, שבו מלבד התקציב התפעולי, החברות יוכלו לקבל השקעה מקרן ההזנק (בו הם יתחרו תחרותית) בסבבי השקעה בסכום כולל של עד 21 מיליון שקל מפרה-סיד ועד לשלב A.

 מנהלי התכנית 

ראש מנהלת החממות מ-1990 ועד 2008 הייתה עו"ד רנה פרידור, ואחריה מונה יוסי סמולר, ומ-2014 ועד 2021 אניה אלדן. מ-2022 מנהל חטיבת הזנק הוא חנן ברנד, ומנהל תוכנית החממות בחטיבת הזנק הוא חי אביטל.

ראו גם
 קרן הון סיכון
 יזמות עסקית
 תוכנית יוזמה

 קישורים חיצוניים 

 רשימת החממות הטכנולוגיות הפועלות בישראל באתר רשות החדשנות







 הערות שוליים 

קטגוריה:הון סיכון
קטגוריה:יזמות
קטגוריה:ישראל: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:היי-טק
קטגוריה:רשות החדשנות
קטגוריה:תוכניות סיוע