ארבעה בנים

250px|ממוזער|מתוך הגדת פראטו, המאה ה-14

"ארבעה בנים" הוא מדרש המופיע בכמה מקומות בספרות חז"ל ונקבע בהגדה של פסח. המדרש מפרט ארבעה סוגי בנים: חכם, רשע, תם ושאינו יודע לשאול, שעל פי המדרש דיברה התורה עליהם, במצווה לספר את סיפור יציאת מצרים, וחילקה בסוגי התשובות, המתאימות לכל אחד מהם.

 השאלות 
בתורה מופיעים ארבע פעמים פסוקים המצווים לספר את סיפור יציאת מצרים. חז"ל דרשו כל אחד מארבעה הפסוקים כנגד ארבעה סוגי הבנים:
 חכם - , הפירוט המופיע בשאלה מראה על חכמתו בתורה של הבן השואל.
 טקסט=הבן הרשע, מתוך הגדת רוטשילד, הגדה של פסח, כמנהג אשכנז|ממוזער|הבן שאינו יודע לשאול, מתוך הגדת רוטשילד, הגדה של פסח, כמנהג אשכנזרשע - , כאן הבן משייך את העבודה רק לכם ולא לו, ו"לפי שהוציא עצמו מן הכלל כפר בעיקר" והבן השואל הוא רשע. (זאת על אף שגם החכם התייחס למצוות כאלה אותן ציווה ה' *לכם*) 
 תם - , שאלה זו משויכת לבן התם בגלל הסתמיות שבשאלה.
 שאינו יודע לשאול - , כאן אין בכלל שאלה אלא ציווי לספר לבן גם אם הוא לא שואל, לכן הפסוק משויך לזה שאינו יודע לשאול.

 התשובות 
לפי המדרש המופיע במכילתא דרבי ישמעאל ובהגדה, התורה מצווה על התייחסות שונה לכל אחד מן הבנים בהתאם לשאלתו:
הבן החכם נענה בהלכות הפסח, ש"אין מפטירין אחר הפסח אפיקומן".
לבן הרשע עונים תשובה שמטרתה להקהות את שיניו ולומר לו "בַּעֲבוּר זֶה עָשָׂה ה' לִי בְּצֵאתִי מִמִּצְרָיִם", לי ולא לו, כי "אילו היה שם לא היה נגאל".
הבן התם מקבל את התשובה הממצה - "בְּחֹזֶק יָד הוֹצִיאָנוּ ה' מִמִּצְרַיִם מִבֵּית עֲבָדִים".
לגבי מי שאינו יודע לשאול מצווים חז"ל לפתוח לו כדי שישאל ולספר לו.
וזהו לשון בעל ההגדה:

בתלמוד הירושלמי מתהפכות התשובות של החכם והתם: החכם נענה בתשובה הכללית כי "בְּחֹזֶק יָד הוֹצִיאָנוּ ה' מִמִּצְרַיִם מִבֵּית עֲבָדִים", והתם מקבל את כל הלכות הפסח, כדי "שלא יהא עומד מחבורה זו ונכנס לחבורה אחרת".

 סדר הבנים 
הבנים בהגדה לא מופיעים בסדר הפסוקים המובא בתורה, יש כמה פירושים לסדר הזה:
האבודרהם מסביר על דרך הפשט שדרגו את הבנים לפי החכמה שלהם - החכם והרשע שניהם כבר בשלים בדעותיהם אלא שהחכם המובחר נכתב ראשון, ואחריהם מופיעים התם שעדיין לא בגר לגמרי, ושאינו יודע לשאול שכלל לא מבין.
על פי הקבלה ארבעת הבנים מקבילים לארבע מהספירות המקבילות לארבעת רגלי כסא הכבוד: חסד, גבורה, תפארת ומלכות בהתאמה, ולכן הם מסודרים לפי סדר הספירות.
בתרבות
ארבעת הבנים מוצגים בשירה של נעמי שמר כ"ארבעת האחים" שבה הם יוצאים מההגדה וכל אחד מהם פונה לדרך אחרת וכל אחד מהם פוגש בת זוג שדומה לו באופי (למעט זה שאינו יודע לשאול שבת זוגו מוזכרת רק במראה החיצוני שלה) והם שבים עם בנות זוגם להגדה.

 מאפייני הבנים 
גד בן-עמי צרפתי הציע שארבעת הבנים משקפים שילוב של שתי תכונות אופי - תבונה ויראת שמים - לפי הטבלה הבאה:

  בעל יראת שמים מחוסר יראת שמים בעל תבונה  חכם  רשע מחוסר תבונה  תם  שאינו יודע לשאול

 באיורים 

 הרשע 
עד סוף המאה ה-19 אוייר הבן הרשע כחייל הממרה פי הוריו ומתנכר לעמו. בן שהצטרף לצבא בימי הביניים היה צריך להמיר דתו ולהוכיח נאמנות לצבא העם שאליו התגייס, גם בהשתתפות בפרעות נגד היהודים.

 שאינו יודע לשאול 
הבן אויר כילד קטן הזקוק להסבר באמצעות ההגדה על יציאת מצרים והברית עם אלוהים.

לאחר קום המדינה הופקו הגדות חילוניות וביטאו דעות עכשוויות על חרות, לאומיות ושלום. בהגדה של פסח משנת תשט"ז (הוצאת אביב), אייר צבי ליבנה את הבן שאינו יודע לשאול כילד דתי עם כיפה ופאות ומולו "ספר הדעת" המרמז על הרחבת האופקים לתחומים אחרים.

 תם 
היו שציירו אותו כילד קטן שטרם עמד על דעתו והיו שראו בו ככתוב "תמים תהיה עם ה' אלוהיך" () שמשמעו התהלך עם ה' בתמימות, תאמין באלוהים, אל תחקור את העתיד ואל תערער על מעשיו.

לקריאה נוספת
 יוסף תבורי, "הברייתא של ארבעת הבנים", תרביץ פא, תשע"ג, עמ' 165–189
 Mira Friedman, "The Four Sons of the Haggadah and the Ages of Man", Journal of Jewish Art, Volume 11, 1985

קישורים חיצוניים

 מקורות על ארבעת הבנים - אתר ספריא

 יקותיאל גרין, ארבעת הבנים שבהגדה, אתר חב"ד בישראל

 מאגר שיעורים בנושא ארבעת הבנים באתר ישיבה
 אור י. גולדשטיין, ארבעה בנים - אז מה הם באמת אומרים?, התלמיד הנבוך
 הרב אליעזר מלמד, כנגד ארבעה בנים - ארבעה בנים, ארבע תשובות, פניני הלכה פסח
 הרב צבי יניר, ישיבת פתח תקווה, "ארבעת הבנים", ממש לא מה שחשבתם

 אבישי אלבוים, "הבן הרשע" בציורי ארבעת הבנים, בלוג עַם הספר
 חזי כהן, כנגד שלושה וארבעה בנים דיברה תורה שבכתב, אתר ישיבת מעלה גלבוע

 הערות שוליים 

קטגוריה:הגדה של פסח
קטגוריה:פרשת בא
קטגוריה:פרשת ואתחנן