שנת השג

שנת השג היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג השג היא שנה המתחילה ביום חמישי (ה), היא שלמה (ש) ועל כן גם בחשוון וגם בכסלו יש 30 ימים, וחג הפסח חל בה ביום שלישי (ג). שנה מסוג השג היא שנה מעוברת ומכילה שני חודשי אדר. אורך שנת השג היא 385 ימים שהם 55 שבועות בדיוק.

שנת השג נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום רביעי 11 שעות ו-695 חלקים (5:38:36 בשעון המקומי בירושלים, 5:17:39 בשעון חורף ישראל) ליום חמישי 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל). כתוצאה מכך כ-6.66% מהשנים הן שנות השג ועל כן זו היא השנה המעוברת השכיחה ביותר. השנה שאחרי שנת השג היא תמיד שנת הכז.

בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'ת"ש, ה'תשי"ז, ה'תשכ"ז, ה'תשמ"ד, ה'תשע"א, ה'תשע"ד, ה'תשצ"ה, ה'תשצ"ח, ה'תתכ"ב, ה'תתכ"ה.

לוח שנה

מועדים
 בשנה מסוג השג חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש חשוון חל בימים שישי ושבת, ראש חודש אדר א' חל בשישי ושבת וראש חודש תמוז חל בימים שבת וראשון.
 צום גדליה נדחה ליום ראשון, עשרה בטבת חל ביום שישי, תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי, תענית בכורות חלה ביום שני, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום שלישי.

 חנוכה חל בימים חמישי עד חמישי, הדלקת נר ראשון ביום רביעי בערב.
 ט"ו בשבט חל ביום חמישי.
 פורים חל ביום ראשון ובירושלים ביום שני.
 יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות נדחים לימי שני ושלישי, ה' ו-ו' באייר.
 שבועות חל ביום רביעי.

קריאה בתורה והפטרות

בשנת השג 55 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת יום הכיפורים, שבת חול המועד סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות הנקראות בשבת (53, פרשת וזאת הברכה נקראת בשמיני עצרת החל ביום חמישי) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות ניצבים ווילך.

פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת נח - קוראים את הפטרת ראש חודש "השמים כסאי".
פרשת תולדות - קוראים את הפטרת מחר חודש.
פרשת מקץ - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי".
פרשת תרומה - שבת ראש חודש קוראים "השמים כסאי".
פרשת פקודי - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים.
פרשת צו - קוראים הפטרה של שבת זכור.
פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת פרה.
פרשת תזריע - קוראים את הפטרת פרשת החודש.
פרשת אחרי מות - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול. באותן הקהילות שקוראים את ההפטרה המיוחדת לשבת הגדול רק בערב פסח, קוראים את ההפטרה הרגילה של אחרי מות, ובשבת שאחרי פסח, שקוראים קדושים, מפטירים בשל קדושים, כיון שכבר קראו את הפטרת אחרי מות בשבת הגדול (בדרך כלל, מעדיפים את ההפטרה של אחרי מות).
פרשת חוקת - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".

בשנת השג קוראים את הפטרת פרשת משפטים, דבר שנחשב נדיר יחסית.

בנוסף, פרשת מטות ופרשת מסעי נפרדות, ולכן בשבת של פרשת פינחס קוראים את ההפטרה של פרשת פינחס עצמה, דבר הנדיר יחסית.
+לוח הפרשותחומש בראשיתחומש שמותחומש ויקראחומש במדברחומש דבריםפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךבראשיתכ"ד בתשרישמותי"ח בטבתויקראו' באדר ב'במדברכ"ד באיירדבריםו' באבנחא' בחשווןואראכ"ה בטבתצוי"ג באדר ב'נשאב' בסיווןואתחנןי"ג באבלך לךח' בחשווןבאג' בשבטשמיניכ' באדר ב'בהעלתךט' בסיווןעקבכ' באבויראט"ו בחשווןבשלחי' בשבטתזריעכ"ז באדר ב'שלחט"ז בסיווןראהכ"ז באבחיי שרהכ"ב בחשווןיתרוי"ז בשבטמצרעה' בניסןקרחכ"ג בסיווןשפטיםד' באלולתולדתכ"ט בחשווןמשפטיםכ"ד בשבטאחרי מותי"ב בניסןחקתל' בסיווןכי תצאי"א באלולויצאו' בכסלותרומהא' באדר א'קדשיםכ"ו בניסןבלקז' בתמוזכי תבאי"ח באלולוישלחי"ג בכסלותצוהח' באדר א'אמרג' באיירפינחסי"ד בתמוזנצביםכ"ה באלולוישבכ' בכסלוכי תשאט"ו באדר א'בהרי' באיירמטותכ"א בתמוזוילךמחוברתמקץכ"ז בכסלוויקהלכ"ב באדר א'בחקתיי"ז באיירמסעיכ"ח בתמוזהאזינוג' בתשריויגשד' בטבתפקדיכ"ט באדר א'וזאת הברכהשמחת תורהויחיי"א בטבת

הערות שוליים

*