אבו נוואס

אַבּוּ נֻוַאס אלְ-חַסַן בְּן הַאנִי אלְ-חַכַּמִיּ (בערבית: أبو نواس الحسن بن هانئ الحكمي; 750–810 או 815) היה משורר ערבי. שלט בכל סגנונות השירה בשפה הערבית הקלאסית. חיבוריו נכללו, בין היתר, בסיפורי אלף לילה ולילה.Esat Ayyıldız. "Ebû Nuvâs’ın Şarap (Hamriyyât) Şiirleri". Bozok Üniversitesi İlahiyat Fakültesi Dergisi 18 / 18 (2020): 147-173.

ביוגרפיה
אבו נוואס נולד בעיר אהוואז שבאיראן. הוא לא הכיר את אביו, אך ידוע שהוא היה ערבי. שמו היה האני, והוא היה חייל בצבאו של מרואן השני. שם אמו הפרסייה היה גולבן והיא הייתה אורגת. הכוניה שלו, "אבו נוואס", דבק בו בזכות תלתליו הארוכים.

בעודו ילד מכרה אותו אמו לעבדות אצל חנווני מתימן, שלקח אותו לעבוד בחנותו בבצרה. שם משך את תשומת לבו של המשורר ואלִבה בן אל-חובאב (والبة بن الحباب) שקנה אותו ואימצו לבן. ואלבה לימד את אבו נוואס דת, מדעים ושירה.

בהמשך חייו עבר להתגורר בבגדאד, שם קנה לעצמו שם של משורר מקורי וחדשני שעסק בחיי העיר, להבדיל מרוב המשוררים של תקופתו למשל אבו אל-עתאהיה שעסקו בחיי המדבר. בפרט, עסק בחיי הוללות, שתיית יין, ואהבה חד-מינית לנערים.

הוא נמלט למצרים, לאחר שפרסם שיר שהילל את הברמכים, שהח'ליף הארון א-רשיד נלחם בהם. הוא שב לבגדאד לאחר מותו של א-רשיד בשנת 809. לאל-אמין, בנו של א-רשיד שירש את שלטונו, היה טעם דומה לזה של אבו נוואס בחיי הוללות. תחת שלטונו היה אבו נוואס בשיא פוריותו. למרות זאת, הוללותו של אבו נוואס הייתה מוגזמת, והוא נשלח לכלא.

בשנת 813 הרג צבאו של אחיו של אל-אמין, אל-מאמון, את אל-אמין, ואל-מאמון ירש את השלטון. אל-מאמון היה אדוק בדתו והתנגד להוללות של אל-אמין ואבו נוואס. שיריו של אבו נוואס מתקופה זו היללו את הדת והתנגדו להוללות. למרות ניסיונו לחזור בתשובה, הוא מת בכלא בשנת 814 או 815.

נודעה לו השפעה על שירתם של עומר ח'יאם וחאפז.

לקריאה נוספת
 אבו נוואס, שירי יין ואהבה, תרגום: עפרה בנג'ו ושמואל רגולנט, מכון ון ליר בירושלים והוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999
Esat Ayyıldız. "Ebû Nuvâs’ın Şarap (Hamriyyât) Şiirleri". Bozok Üniversitesi İlahiyat Fakültesi Dergisi 18 / 18 (2020): 147-173.

קישורים חיצוניים

משיריו בתרגום לעברית:



 אני רואה את היין, מגזין איש הענבים. מהדורה 1, 1 אוגוסט 2009
 משירי אבו נוואס, תרגם והעיר: יהונתן ורדי, דחק ט', ינואר 2018, עמ' 174–176



הערות שוליים

קטגוריה:משוררים ערבים
קטגוריה:משוררים מימי הביניים
קטגוריה:להט"בים בימי הביניים
קטגוריה:להט"בים ערבים
קטגוריה:ילידי 762
קטגוריה:נפטרים ב-814