תפוזי ג'אפה

תפוזי ג'אפה (Jaffa) הוא כינוי מקור שניתן לתפוזים מזן שמוטי תוצרת ארץ ישראל, ולאחר מכן תוצרת מדינת ישראל. אזור הגידול המקורי והעיקרי של פרי ההדר היה יפו והייצוא דרך נמל יפו ומכאן שמו.

אופי הפרי
תפוזי ג'אפה מהזן השמוטי דומים לתפוזי ולנסיה, אך מתוקים קצת יותר ומכילים מעט גרעינים. הפרי אליפטי, בעל קליפה עבה, מחוספסת ונוחה לקילוף. הקיפה עמידה ובעלת ארומה ייחודית, המשמשת גם לייצור ליקר. הזן עמיד יחסית לחום, הוא רגיש לקרה בהשוואה לזני הדר אחרים, ומעדיף אזורים מוגנים מכפור. הבשלת הפרי מתרחשת באביב ובקיץ. רוב הבוטנים סבורים שהשמוטי נוצר ממוטציה של זן הבלדי. מאפייני הפרי עשויים להיות מושפעים מהקרקע והאקלים בהם הוא גדל, כולל אדמות יפו ההיסטוריות באזור דלתת נחל איילון, שהיו עשירות בדשן אורגני. עם זאת, ראיות מדעיות ישירות התומכות בקשר זה מוגבלות, והקשר בין איכות הפרי לקרקע נשאר ברובו השערה היסטורית. אדמות אלה היו פוריות ועשירות בחומרי הזנה אורגניים (במיוחד חנקן וזרחן), ככל הנראה מדישון אורגני מסורתי עשיר לאורך שנים, ברמה המקבילה לאדמות שקיבלו דישון כימי. 

הדעה הבוטנית הרווחת היא כי זן השמוטי ג'אפה הוא מוטציה סומטית ספונטנית של הזן הבלדי, שנוצרה ככל הנראה באמצע המאה ה-19 באחד מפרדסי יפו. עם זאת, קיימות גם תאוריות חלופיות ומחקרים גנטיים המציעים כי השמוטי יכול להיות תוצאה של הכלאה מינית ישנה יותר ולא רק מוטציה.  

 המותג 
ממוזער|250px|מכונת דפוס להדפסת הלוגו על העטיפות לתפוזים ששווקו לחו"ל. שמורה בצריף שמואל גרינבוים בפתח תקווהתפוזי השמוטי שגדלו בסביבות יפו שווקו עוד במחצית המאה ה-19 למדינות במזרח התיכון, ובהדרגה נודעו כ-Jaffa Oranges. ערב מלחמת העולם הראשונה שווקו תפוזים בהיקף של 1.3 מיליון תיבות, כאשר הייצוא התרחב לאירופה, ובעיקר לבריטניה. רוב המגדלים והסוחרים היו ערבים. לאחר כיבוש האזור בידי הבריטים, ובמהלך שנות העשרים, חל גידול משמעותי בהיקף הפרדסים, כשגם מגדלים יהודים נכנסו לשוק זה. בסוף תקופת המנדט, הייתה כמחצית משטחי הפרדסים באזור יפו, השרון והשפלה בבעלות ערבית ומחצית בבעלות יהודית, בעיקר במושבות כמו פתח תקווה ורחובות.

נראה שהשימוש הראשון בשם "תפוזי יפו" נעשה על ידי הטמפלרים במושבת שרונה. דיני סימני המסחר הבריטיים שללו הגנה על ציון גאוגרפי, ולכן כל הפרדסנים והסוחרים (יהודים וערבים) יכלו לשווק את התפוזים תחת המותג, אולם רק תפוזים מסוג "שמוטי". לאחר קום המדינה, השימוש במותג היה לגבי תפוזים מישראל, והפכו לסימן בולט של המדינה, ובמקביל, לסימן בולט של הפלסטינים לפרדסים שכבר לא היו בבעלותם.

המותג זכה להגנה משפטית רק לאחר קום המדינה, בשנת 1968, כאשר נרשם ככינוי מקור לפי חוק הגנת כינויי מקור, תשכ"ה-1965. בשנת 2005 סירב רשם כינויי המקור לחדש את ההגנה על הסימן, וזאת משום שהמועצה לשיווק פרי הדר נתנה רישיונות שימוש במותג למגדלים בדרום אפריקה וספרד. החלטה זו התהפכה על ידי בית המשפט המחוזי, בשבתו כוועדת ערעורים.

במקור יוחד השימוש במותג לתפוזים מהזן "שמוטי", אך היום תחת המותג "ג'אפה" משווקים עשרות זני פרי הדר כתומים, ירוקים, צהובים ואקזוטיים. רמת המודעות של הלקוח האירופי למותג היא עדיין גבוהה, על אף שמשקלו של פרי ההדר הישראלי בשוקי אירופה הוא נמוך. לדוגמה: בצרפת, המודעות לפרי "ג'אפה" נפוצה ו-73% מהצרכנים אמרו שהם מוכנים לשלם תוספת מחיר של 10-20% עבור פרי זה בשל יתרונו האיכותי.

ב-2002 חתמה המועצה לשיווק פרי הדר על הסכם, לפיו קיבלה דרום אפריקה זיכיון לשיווק תפוזים ואשכוליות בבריטניה בעונת הקיץ תחת המותג "ג'אפה". מכירת הזיכיון לשימוש במותג, הפכה אותו למקור הכנסה נוסף למגדלי ההדרים בישראל. מאז נמכר המותג לגורמים נוספים בספרד, בדרום אמריקה ועוד, כך שכל תיבה שאינה יוצאת מישראל משלמת תמלוגים. המותג המזוהה בעולם עם התפוז הארץ ישראלי לא איבד את ערכו למרות הירידה בריווחיות והצטמקותו של ענף הפרדסנות בישראל בשנות ה-70 ועוד יותר בשנות ה-90 של המאה העשרים. המועצה לשיווק פרי הדר הגיעה להסכם שיתוף פעולה עם הקונצרן לוטה קורפוריישן על שיווק מוצרים תחת המותג "ג'אפה סוויטי" בטעם פומלית. ההסכם גם קובע, כי הקונצרן היפני יפרסם את המותג "ג'אפה סוויטי" באמצעי התקשורת ובטלוויזיה ויפעל למניעת השימוש במותג על ידי חברות שאינן מורשות לכך.שמאל|ממוזער|333x333 פיקסלים|"מיצג תפוזי יפו עבור יום העצמאות 2018 לעיריית תל אביב", 400 תפוזים עשויים מחומרים משומשים
לכבוד חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל הוצב מיצג "תפוזי ג'אפה" של המעצבת הדס איצקוביץ בשדרות ירושלים שביפו. על עצי השדרה ניתלו מעל 400 תפוזים העשויים מחומרים בשימוש חוזר ופסולת כגון נייר עיתון ושקיות פלסטיק. על התפוזים הודבקה המדבקה המסורתית הירוקה של המותג "Jaffa Orange".

הגנת המותג
המועצה לשיווק פרי הדר פועלת באופן נרחב ויזום להגנת המוניטין של מותג "Jaffa" ברחבי העולם, מתוך הכרה בחשיבותו ההיסטורית והכלכלית. במסגרת מאמצים אלו, המועצה רשמה 14 סימני מסחר שונים הקשורים למותג בכ-20 מדינות. רשימה זו כוללת שמות מותג כגון Jaffa, Jaffas, Jaffa Sweetie, Jaffa Sunrise, Yarden Red, Yarden River, Golden Sweet, ועודJaffa Sweetie, Jaffa Sunrise, Jaffa, Jaffas, Jaffarines, Sunrise, Sweetie, Suntine, Yarden Red, Yarden River, Golden Sweet, Jaffa Suntina, Jaffa Yarden Red, Jaffa Yarden River.. בנוסף למהלכי הגנת הקניין הרוחני, המועצה הציגה אסטרטגיה עסקית חדשה המאפשרת מתן זיכיונות שימוש במותג לגורמים מסחריים בינלאומיים. מדיניות זו מאפשרת לגופים אלה להשתמש בשם Jaffa תמורת תשלום דמי שימוש (תמלוגים) ועמידה קפדנית בתנאי איכות מחייבים, תוך שמירה על העיקרון שפעילותם לא תתחרה בפרי ההדר הישראלי עצמו. מהלך זה נועד לחזק את המותג ברמה העולמית, לשמר את המוניטין שלו, ולהרחיב את מקורות ההכנסה של המועצה והמגדלים בישראל. 

ראו גם
עוגיות ג'אפה

 קישורים חיצוניים 

מי רוצה תפוח זהב?, נאמן למקור, הספרייה הלאומית
כל האמת על תפוזי יפו: תגלית מדעית על מקור איכותם של תפוזיי השמוטי (2019), בלוגספוט: היסטוריה של תפוזיי יפו מאת פרנקו יעקוב.
אתר המועצה לשיווק פרי הדר

 קטיף תפוזי ג'אפה, אריזה והעמסה על אניה, יומני כרמל, גנזך המדינה, 1937

 תפוזי ג'אפה - קטיף ואריזה בעזה ובישראל, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1956 (התחלה 7:33)

‘תפוזי ג׳אפה’ – סיפור של שיתוף פעולה יהודי-ערבי עד אפריל 1948, אתר אבני מורשת, 2022

 הערות שוליים 

קטגוריה:פרדסנות בארץ ישראל ובמדינת ישראל
קטגוריה:ישראל: חקלאות
קטגוריה:סחר בין-לאומי
קטגוריה:מותגי מזון
קטגוריה:יפו: היסטוריה
קטגוריה:תפוז