לוי בן חביב

רבי לוי בן חביב (ה'ר"ם, 1480 לערך – ה'ש"א, 1541 לערך), המכונה גם בשם הרלב"ח או מהרלב"ח (ראשי תיבות מורינו הרב לוי בן חביב) או מהרלנ"חמורנו רבי לוי ן' חביב היה ראש חכמי ירושלים המתפתחת ומנהיגיה במהלך עליות מגורשי ספרד ופורטוגל לארץ ישראל.

 קורות חייו 
רבי לוי נולד בעיר סמורה שבספרד לר' יעקב בן חביב, גם הוא מגדולי חכמי ישראל בדורו וצאצא לרב יוסף חביבא, בעל "נימוקי יוסף".

במהלך גירוש ספרד נמלטה משפחתו לפורטוגל בה שהו עד שבא גזירת הגירוש גם לפורטוגל בשנת ה'רנ"ח (1498), אז עברה משפחתו לסלוניקי.

בזמן שהותו בפורטוגל אולץ להתנצר, כמו כן למד אצל ר' יצחק אבוהב וכאשר היה בסאלוניקי למד מאביו ומחכמי העיר.
בסאלוניקי סיים רבי לוי את הדפסת חיבורו המפורסם של אביו העין יעקב על אגדות התלמוד.

בשנת ה'רע"ג (1513) כבר התיישב הרלב"ח בירושלים לזמן קצר אולם בהמשך חזר לסאלוניקי וכן שהה בדמשק ובחלב.

בשנת ה'רפ"ה (1525) הגיע לצפת ולאחר תקופה קצרה שם עלה לירושלים ובמהרה מונה לעמוד בראש הקהילה.

הרלב"ח היה בר פלוגתא לר' יעקב בירב, ויכוחם בנושא חידוש הסמיכה באותה תקופה מפורסם מאוד וידוע בשם פולמוס הסמיכה הראשון.

מכתביו: ספר שאלות ותשובות, פירוש להלכות קידוש החודש במשנה תורה לרמב"ם ואוסף דרשות.
על פי תשובותיו נראה שעסק גם בחכמת הקבלה וכן באסטרונומיה וגאומטריה.

תלמידיו: ר' יששכר בן מרדכי אבן סוסאן מנהיג קהילת המערבים בצפת, ור' משה קאשטרו אשר המשיך אחר רלב"ח בהנהגת הקהילה היהודית בירושלים, הרב יעקב קאשטרו רבה של מצרים, הרב שמואל די מדינה (מהרשד"ם) רבה של סלוניקי.

לאחר פטירתו, כנראה בשנת 1541, ירד מעמדה של ירושלים והחל להתמעט בה היישוב היהודי עד כדי כך שנאלצו לפנות בענייני דין ומשפט לבית הדין היושב בצפת.

 ראו גם 
יהודים בירושלים במאה ה-15 וה-16

 לקריאה נוספת 
גיורא פוזיילוב, חכמיהן של ארבע ערי הקודש כרך ב – חכמי ירושלים, מינהל החינוך הדתי.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:מגורשי ספרד ופורטוגל
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשוני האחרונים
קטגוריה:סלוניקי: רבנים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1483
קטגוריה:נפטרים ב-1545