דוד צבי בנעט

דוד צבי (הַרְטְוִויג) בָּנֵעט (בגרמנית: David Hartwig (Zvi) Baneth; 1893, קרוטושין – כ"ט באייר תשל"ג 1973, ירושלים) היה חוקר של הפילוסופיה הדתית של האסלאם הימי-ביניימי וחוקר במדעי היהדות.

ביוגרפיה
דוד צבי בנעט נולד בקרוטושין שבקיסרות הגרמנית, בנו של פרופ' יחזקאל (אדוארד) בנעט, שהיה רב ולימד בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות בברלין. בנעט גדל בברלין בבית ציוני. מילדותו שלט בשפות העברית והערבית.

הוא למד באוניברסיטת ברלין פילולוגיה קלאסית ושמית. עבודת הדוקטורט שלו עסקה באיגרות הנביא מוחמד. טרם עלייתו לארץ ישראל עבד בברלין כעוזר בספריית בית המדרש ובספריית המדינה הפרוסית.

ב-1923, בגיל 30, עלה לארץ ישראל בעזרתו של גרשם שלום ידידו ובהזמנת הוגו ברגמן. זמן קצר לפני כן הוצעה לו משרת ספרן בסינסיניטי ארצות הברית אך הוא העדיף לעלות לארץ ישראל. בספרייה הלאומית הוא עבד בהתחלה בקטלוג כאחראי על הספרייה של המזרחן היהודי־ההונגרי יצחק יהודה גולדציהר והוביל את מיונה וקטלוגה. הוא שימש כמנהל המחלקה המזרחנית בספרייה הלאומית. 

ב-1926 היה ממייסדי המכון למדעי המזרח באוניברסיטה העברית בירושלים. החל מ-1936 היה מרצה בכיר ואחר כך פרופסור בחוג לשפה ולספרות ערבית שבאוניברסיטה העברית. בנעט היה ראש החוג לשפה וספרות ערבית עד 1959. הוא היה חבר פעיל באקדמיה ללשון העברית. 

במלחמת העצמאות שירת ביחידת שפ"ן - שירות פענוח נסתרות, בתחום פיצוח צפנים.

ב-1964 לכבוד יום הולדתו ה-70 יצאה חוברת מיוחדת של כתב העת תרביץ, כרך ליג הכוללת מאמרים שונים בתחום הבלשנות והפילולוגיה.

 חיים אישיים 
היה נשוי לארנה בנעט שעבדה גם היא בספרייה הלאומית. בנם הלל בנעט היה לוחם בפלמ"ח וממקימי קיבוץ צרעה.

בנעט הלך לעולמו בירושלים ב-1973.

מחקרו
בנעט הוא ממניחי המסד לחקר הערבית היהודית, תחום שבו המשיך תלמידו יהושע בלאו. הוא חקר גם ארמית עתיקה ואוגריתית.

רבי יהודה הלוי ואלגזאלי
במאמרו זה משווה בנעט בין ההוגה היהודי לאסלאמי. בנעט מציג את אל-ע'זאלי כהוגה דעות מוסלמי השסוע בין רציונליות צרופה לבין יאוש מיסטי מן האפשרות להמשיג את האל בכוח המחשבה. בנעט רואה את ר' יהודה הלוי כמי שדגל בהגעה להגשמה עצמית על ידי קיום מצוות הדת בד בבד עם קבלת המדע היווני. בעוד שאלגזאלי ראה את קיום המצוות כשלב מקדים להגעה לשלמות מוסרית, הרי שיהודה הלוי מציב התנהגות מוסרית כתנאי מקדים לקיומה של פרקטיקה דתית וקיום מצוות הדת כחלק מהקהילה כעדיפה על חיי נזירות בבדידות מזהרת. בנעט חקר את ספר הכוזרי כל ימי חייו והוא מתאר את תפישת יהודה הלוי את הדתות השונות כשלב מקדים לבואו של המשיח, עת האנושות תתאחד תחת כנפיה של דת אחת, היא הדת היהודית.

בנעט חדר גם לעומקה של הפילוסופיה של בחיי אבן פקודה ותפש אותו, כמו את רבי יהודה הלוי, כמי שמעמיד את המעשים במרכזה של הדת, אולם תנאי לכך היא תשתית מוסרית הולמת העומדת בבסיסם של המעשים.

הרמב"ם
מבין ההוגים שחקר, הייתה זו דמותו של הרמב"ם שבנעט העריץ יותר מכל. הוא ערך את התכתבותו של הרמב"ם יחד עם תלמידו יוסף בן יהודה אבן שמעון והוסיף לה הגהה ופרשנות.

 פרסים והוקרה 
1970 - דוקטור לשם כבוד של האוניברסיטה העברית בירושלים. 

ספר לזכרו
 Studia orientalia: memoriae D. H. Baneth dedicata / editorial Board: J. Blau et al., Jerusalem: Magnes Press, Hebrew University, 1979
 חקרי מזרח לזכר דוד צבי בנעט, ירושלים תשל"ט, הוצאת מאגנס, מבוא: נשיא המדינה יצחק נבון. בעריכת י.בלאו וש.פינס 

לקריאה נוספת

 'בנט, דוד צבי', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 88–89. 
 יהושע בלאו, "פרופיסור דוד צבי בנעט ז"ל", קריית ספר מח (תשלג 1973) 490
 יעקב בן אליעזר לוינגר, ספר הכוזרי במקורו הערבי (על מהדורת בנעט-בן-שמאי, "ספר הכוזרי לר’ יהודה הלוי" (1977)), ידיעות אחרונות - תרבות, ספרות, אמנות (30.9.1977)
 יצחק נבון, "בנעט המורה", חקרי מזרח (תשלט 1979) ז-ח

קישורים חיצוניים





 הערות שוליים 

קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:חוקרי אסלאם ישראלים
קטגוריה:מנהלי הספרייה הלאומית
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: שפה וספרות ערבית
קטגוריה:ספרנים ומידענים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973