שנת בחה

שנת בחה היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג בחה היא שנה המתחילה ביום שני (ב), היא חסרה (ח) ועל כן יש 29 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל בה ביום חמישי (ה). שנה מסוג בחה היא שנה מעוברת ויש בה 383 ימים שבהם 54 שבתות.

שנת בחה נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום השבת 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל) ליום ראשון 20 שעות ו-491 חלקים (14:27:16 בשעון המקומי בירושלים, 14:06:19 בשעון חורף ישראל). לכן 5.8% מהשנים בלוח העברי הן שנות בחה, בדיוק כמו שנת זחג. השנה שלפני שנת בחה היא תמיד שנת הכז והשנה שאחרי שנת בחה היא תמיד שנת זשג.

בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תשי"ט, ה'תשכ"ב, ה'תשמ"ו, ה'תשמ"ט, ה'תש"ץ, ה'תשצ"ג, ה'תתי"ז, ה'תת"ך, ה'תתמ"ד, ה'תתמ"ז.

לוח שנה

מועדים
 בשנה מסוג בחה חל ראש חודש בשבת פעמיים. ראש חודש שבט חל בשבת וראש חודש אייר חל בימים שישי ושבת.
 צום גדליה חל ביום רביעי, עשרה בטבת חל ביום ראשון, תענית אסתר חלה ביום שני, תענית בכורות חלה ביום רביעי, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום חמישי.
 חנוכה חל בימים ראשון עד ראשון, הדלקת נר ראשון במוצאי שבת.
 ט"ו בשבט חל בשבת.
 פורים חל ביום שלישי ובירושלים ביום רביעי.
 יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות חלים בימי שלישי ורביעי, ד' וה' אייר.
 כ"ח באייר חל ביום שישי, ולכן טקסי יום ירושלים מוקדמים ליום חמישי כ"ז באייר. בכל זאת, הצביון הדתי של היום (אמירת ההלל ומזמורי התודה) מתקיים ביום שישי כ"ח באייר.
 שבועות חל ביום שישי.

קריאה בתורה והפטרות

בשנת בחה 54 שבתות כאשר בשתיים מתוכן לא קוראים פרשה: שבת חול המועד סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות הנקראות בשבת (53, פרשת וזאת הברכה נקראת בשמחת תורה) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות מטות ומסעי. כמו כן, בסוף השנה פרשות ניצבים ווילך מחוברות, כך שקוראים את פרשת "וילך" פעמיים. בחוץ לארץ מחברים גם את פרשות חוקת ובלק מכיוון שהיום השני של שבועות חל בשבת.

פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
פרשת מקץ - שבת חנוכה קוראים את הפטרת "רני ושמחי".
פרשת וארא - שבת ראש חודש קוראים "השמים כסאי".
פרשת משפטים - קוראים את הפטרת מחר חודש.
פרשת ויקהל - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים.
פרשת פקודי - מנהג האשכנזים בארץ ישראל שקוראים גם הפטרת ויקהל וגם הפטרת פקודי.
פרשת ויקרא - קוראים הפטרה של שבת זכור.
פרשת צו - קוראים את הפטרת פרשת פרה.
פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת החודש.
פרשת מצורע - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול.
פרשת קדושים - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".
פרשת במדבר - קוראים את הפטרת מחר חודש.

+לוח הפרשות (אם מופיעים שני תאריכים השמאלי הוא בחו"ל)חומש בראשיתחומש שמותחומש ויקראחומש במדברחומש דבריםפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךפרשהתאריךבראשיתכ"ז בתשרישמותכ"ג בטבתויקראי"א באדר ב'במדברכ"ט באיירדבריםד' באבנחד' בחשווןואראא' בשבטצוי"ח באדר ב'נשאז' בסיווןי"ד בסיווןואתחנןי"א באבלך לךי"א בחשווןבאח' בשבטשמיניכ"ה באדר ב'בהעלתךי"ד בסיווןכ"א בסיווןעקבי"ח באבויראי"ח בחשווןבשלחט"ו בשבטתזריעג' בניסןשלחכ"א בסיווןכ"ח בסיווןראהכ"ה באבחיי שרהכ"ה בחשווןיתרוכ"ב בשבטמצרעי' בניסןקרחכ"ח בסיווןה' בתמוזשפטיםב' באלולתולדתג' בכסלומשפטיםכ"ט בשבטאחרי מותכ"ד בניסןחקתה' בתמוזי"ב בתמוזכי תצאט' באלולויצאי' בכסלותרומהו' באדר א'קדשיםא' באיירבלקי"ב בתמוזמחוברתכי תבאט"ז באלולוישלחי"ז בכסלותצוהי"ג באדר א'אמרח' באיירפינחסי"ט בתמוזנצביםכ"ג באלולוישבכ"ד בכסלוכי תשאכ' באדר א'בהרט"ו באיירמטותכ"ו בתמוזוילךמחוברת / ו' בתשרימקץב' בטבתויקהלכ"ז באדר א'בחקתיכ"ב באיירמסעימחוברתהאזינוי"ג בתשריויגשט' בטבתפקדיד' באדר ב'וזאת הברכהשמחת תורהויחיט"ז בטבת

הערות שוליים

*