מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם

מועצת האומות המאוחדות לזכויות האדם (באנגלית: United Nations Human Rights Council) היא גוף בינלאומי במסגרת האומות המאוחדות. לפי הצהרת הארגון, הוא אחראי להגן על זכויות האדם ולקדם אותן ברחבי העולם. המועצה היא הגוף המחליף את ועדת האו״ם לזכויות אדם.להבדיל, למרות השם הזהה בעברית (ועדת האו״ם לזכויות אדם), קודמתה של מועצת זכויות האדם אינה ה-Human Rights Committee שהיא הגוף האחראי על יישום אמנת האו״ם לזכויות אזרחיות ופוליטיות, אלא ה-Commission on Human Rights, גוף בין-ממשלתי שהיה דומה בתפקידו למועצת זכויות האדם.

הקמת המועצה
העצרת הכללית של האומות המאוחדות החליטה על יצירת מועצת זכויות האדם ב-15 במרץ 2006. להקמת המועצה התנגדו ארבע מדינות חברות בלבד: ארצות הברית, איי מרשל, פלאו וישראל.

שגריר ישראל לאו"ם דני גילרמן נימק את החלטת ישראל במליאה באומרו כי:

שלוש מדינות נמנעו בהצבעה על הקמת המועצה: בלארוס, איראן וונצואלה. ונצואלה הביעה הסתייגויות למספר סעיפים בהחלטה שלדעתה פותחים את האפשרות להתערבות בענייניהן הפנימיים של מדינות.

מבנה המועצה
במועצה 47 מושבים, לעומת 53 מושבים בוועדת האו״ם לזכויות אדם אותה החליפה. המועצה היא גוף הכפוף לעצרת הכללית. 47 המושבים במועצה מחולקים בין האזורים העולמיים השונים ממנו באות המדינות החברות באומות המאוחדות, באופן הבא: 13 מושבים למדינות אפריקה, 13 מושבים למדינות אסיה, 6 למדינות מזרח אירופה, 8 למדינות אמריקה הלטינית והקריבים, 9 למדינות מערב אירופה ומדינות אחרות (ארצות הברית, קנדה, אוסטרליה, ניו זילנד, ישראל וטורקיה).

נכון לשנת 2025 המדינות המרכיבות את מועצת זכויות האדם הן:

אפריקה: אלג׳יריה, בנין, בורונדי, קמרון, חוף השנהב, אריתריאה, גמביה, גאנה, מלאווי, מרוקו, סומליה, דרום אפריקה, סודאן.

אסיה: בנגלדש, סין, הודו, אינדונזיה, יפן, קזחסטן, כוויית, קירגיזסטן, מלזיה, האיים המלדיביים, קטר, איחוד האמירויות הערביות, וייטנאם.

מזרח אירופה: אלבניה, בולגריה, גאורגיה, ליטא, מונטנגרו, רומניה.

דרום אמריקה והקריביים: ארגנטינה, ברזיל, צ׳ילה, קוסטה ריקה, קובה, הרפובליקה הדומיניקנית, הונדורס, פרגוואי.

מערב אירופה ומדינות אחרות: בלגיה, פינלנד, צרפת, גרמניה, לוקסמבורג, הולנד.

בניסיון לתקן את חולשות ועדת האו"ם לזכויות אדם, שספגה ביקורת בין השאר על כך שבשנת 2003 העמידה בראשה את לוב, קובעת ההחלטה על יסוד המועצה כי "חברות הנבחרות למועצה חייבות לקיים את הסטנדרטים הגבוהים ביותר בקידום ובשמירה על זכויות אדם" והן תהיינה נתונות לבדיקה תקופתית. קיימת חובה לאשר באופן נפרד כל מדינה חברה ברוב (96 מתוך 191) חברות האספה הכללית, בהצבעה חשאית. החברות במועצה מוגבלת לשתי תקופות כהונה בלבד וניתן להשעות כל מדינה חברה במועצה בהצבעת רוב של שני שלישים מקולות העצרת הכללית. ב-16 ביוני 2006 סיימה ועדת האו"ם לזכויות אדם את עבודתה ומועצת האו"ם לזכויות אדם התכנסה לראשונה ב-19 ביוני 2006.

תת הוועדה המייעצת
תת הוועדה המייעצת היא גוף המורכב מ-18 מומחים לזכויות אדם שנבחרו לתפקידם לצורך עריכת מחקרים וכתיבת המלצות כדי להבטיח שמירת זכויות אדם.
פעילות המועצה

 ביקורת על המועצה 

בשנת 2010 נבחרה לוב כחברה במועצה, חרף יחסה לאזרחיה. בשנת 2011, בעקבות טבח מאות מאזרחי לוב במהומות שהתחוללו במדינה, הודיעה ארצות הברית שיש להוציא את לוב מהמועצה, ולמחרת התפטרו נציגי לוב מהמועצה.

במאי 2023 נבחר שגריר איראן לאו"ם, עלי בחריני לתפקיד יו"ר הפורום החברתי במועצת זכויות האדם, חרף מצב זכויות אדם באיראן.

 המועצה וישראל 

בשנת 1993 החליטה ועדת האו"ם לזכויות אדם למנות דווח מיוחד לשטחים הפלסטיניים הכבושים. משנת 2006 ממנה מועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם את בעלי תפקיד זה.

המועצה ידועה בביקורתה כלפי ישראל, ובעיקר בנושא סכסוך הישראלי-פלסטיני. מאז הקמתה ב-2006 (ועד לתחילת 2014) הוציאה הוועדה 50 הודעות גינוי לישראל, שהן כמחצית ממספר הודעות הגינוי לכל מדינות העולם יחדיו.
לאור פעילות זו הואשמה הוועדה על ידי מזכ"ל האו"ם ונציגים רשמיים של מדינות רבות לא אחת בפעילות מכוונת כנגד ישראל.
המועצה, שהוקמה בשנת 2006, הספיקה במהלך קיומה לגנות את ישראל 9 פעמים על הפרות זכויות אדם מתוכן 8 בשנה אחת, בעוד שאף דיקטטורה בעולם לא גונתה בה יותר מפעם בשנה. ארצות הברית, האיחוד האירופי, המזכירים הכלליים של האומות המאוחדות קופי אנאן ובאן קי-מון וכן העיתונות העלו תהיות מדוע המועצה מתמקדת אך ורק בישראל, לנוכח מצב זכויות האדם במדינות כגון סודאן, קוריאה הצפונית, מיאנמר ומדינות נוספות בעולם.

בשנת 2009 הקימה את "ועדת גולדסטון" שתפקידה היה לבחון את אירועי מבצע עופרת יצוקה ולאחר פרסום דוח הוועדה אישרה המועצה כי ישראל ביצעה פשעי מלחמה. ב-1 באפריל 2011 פרסם גולדסטון מאמר בעיתון "וושינגטון פוסט" תחת הכותרת "שקילה מחדש של דו"ח גולדסטון על ישראל ופשעי מלחמה", ובו טען כי אילו היה שיתוף פעולה מצד ישראל ואילו "ידע אז מה שיודע היום", מסקנות הדו"ח היו שונות, במיוחד ההאשמות על "פשעי מלחמה אפשריים" שהופנו נגד ישראל. הוא טען עוד שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל, וכי ישראל חקרה את מעשיה, בעוד החמאס לא עשה כן.

במרץ 2012 זימנה מועצת זכויות האדם חבר פרלמנט מטעם ארגון הטרור חמאס כדי שירצה בפני המועצה על הפרת זכויות אדם בידי ישראל, ובפרט מעצר חברי הפרלמנט של חמאס בעקבות חטיפת גלעד שליט. צעד זה של המועצה גרר ביקורת קשה וחריפה ביותר מצד ישראל.

ב-23 ביולי 2014 גינתה המועצה את הפרת זכויות האדם הלכאוריות שנגרמו מפעילות ישראל במהלך מבצע צוק איתן, "שהביאו למותם של יותר מ-650 פלסטינים, רובם אזרחים, ומתוכם 170 ילדים", והחליטה על הקמת ועדת חקירה לבדיקת "כל ההפרות של דיני המשפט הבינלאומי ההומניטרי ודיני זכויות האדם הבינלאומיים בשטחים הפלסטינים הכבושים, כולל מזרח ירושלים, ובמיוחד ברצועת עזה, בהקשר של המבצעים הצבאיים שמתנהלים החל מ-13 ביולי 2014". המועצה נמנעה לגנות את החמאס על הירי לאוכלוסייה בישראל ועל שימוש בתושבי עזה כמגן אנושי. בישראל גינו את ההחלטה בחריפות. שר החוץ אמר בתגובה "המועצה לזכויות אדם הפכה מזמן למועצה לזכויות הטרוריסטים".

ב-22 ביוני 2015 פרסמה מועצת זכויות האדם של האו"ם את הדו"ח על מבצע צוק איתן ובו טענה שישראל וחמאס ביצעו פשעי מלחמה במבצע זה. הדו"ח ניקה את חמאס כמעט מכל אשמה וקבע שמנהרות החדירה של חמאס וירי המרגמות שביצעו הפלסטינים (כולל הירי ממנו נהרג ילד ישראלי בן 4) היו התקפות לגיטימיות על מטרות צבאיות. הדו"ח ספג גינויים חריפים מכל גוני הקשת הפוליטית.

ב-13 בפברואר 2020 פרסמה המועצה את רשימת העסקים עם קשר להתיישבות ביהודה ושומרון, מזרח ירושלים ורמת הגולן. בעקבות הפרסום, הנחה שר החוץ ישראל כ"ץ לנתק כל קשר עם הנציבות.

ב-27 במאי 2021 החליטה המועצה להקים ועדת חקירה לבדיקת פשעי מלחמה שביצעה ישראל במבצע שומר החומות.

ביוני 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, פרסמה המועצה דו"ח המאשים את ישראל ואת חמאס בביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות. הדו"ח מאשים את ישראל בכך שפגעה במכוון באזרחים, הפעילה אלימות מינית, ופגעה במכוון בתשתיות האזרחיות ברצועת עזה, במטרה לרוקן אותה מאוכלוסייה.

בפברואר 2025, בעקבות השפעות מלחמת חרבות ברזל, הודיע שר החוץ גדעון סער על פרישת ישראל ממועצת זכויות האדם של האו״ם.

 ביקורת על פעילותה ביחס לישראל 
כנגד המועצה נמתחה ביקורת על כך שהיא מתמקדת יתר על המידה בישראל ללא פרופורציה להפרות זכויות האדם המבוצעות בעולם, בעיקר במדינות לא-דמוקרטיות (ראו פסקה לעיל). הביקורת באה גם מצד ארצות הברית שקראה למועצת זכויות האדם להפסיק את ההטייה כנגד ישראל.

ביקורת חריפה נוספת נמתחה על ריצ'רד פאלק, הדווח המיוחד לשטחים הפלסטיניים הכבושים. במאמר שכתב הצהיר פאלק שחמאס איננו ארגון טרור. כמו כן, טען שישראל מבצעת ג'נוסייד בפלסטינים והשווה את מעשיה למעשי הנאצים וטען שישראל מתכננת לבצע שואה בפלסטינים. ביולי 2011 פרסם קריקטורה אנטישמית בבלוג שלו, ובעקבות ביקורת קשה שנמתחה עליו הסיר את הקריקטורה ונאלץ להתנצל. פאלק הואשם על ידי יצחק לבנון, חבר המשלחת הישראלית באו"ם, בהצדקת פיגועי התאבדות בטענה ש"זו הדרך היחידה של הפלסטינים להיאבק נגד ישראל". כתוצאה מכך, הוכרז פאלק כ"פרסונה נון גראטה" בידי ישראל ונאסרה כניסתו לתחומיה וליהודה, שומרון ועזה. ב-14 בדצמבר 2008 נחת פאלק בנמל התעופה בן-גוריון במטרה לבצע שליחות מטעם המועצה, אך עוכב ל-30 שעות ולבסוף גורש בחזרה לז'נבה.

ריצ'רד גולדסטון, שעמד בראש ועדת גולדסטון, פרסם ב-1 באפריל 2011 מאמר בוושינגטון פוסט, בו חזר בו מהאשמותיו כלפי ישראל, ובנוסף טען שמועצת זכויות האדם של האו"ם מוטה לרעת ישראל.

יושב ראש הכנסת ראובן ריבלין מתח ביקורת חריפה על המועצה וקרא לנציגי ארצות הברית והאיחוד האירופאי לפרוש ממנה. הוא אמר כי  בין היתר מתח ביקורת על כוונת המועצה לצרף את סוריה כחברה בשעה שהיא טובחת באזרחיה.

באותו החודש החליטה המועצה על הקמת ועדת חקירה של האפשרות להפרת זכויות אדם פלסטינים ב"שטחים הפלסטינים הכבושים, כולל מזרח ירושלים" (הוועדה הוקמה לבסוף ביולי 2012). ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר בתגובה לצעד זה כי "מדובר במועצה צבועה עם רוב אוטומטי נגד ישראל. זו מועצה שצריכה להתבייש בעצמה. למועצת זכויות האדם של האו"ם אין דבר וחצי דבר עם זכויות אדם. עד היום קיבלה הוועדה 91 החלטות: 39 מהן עסקו בישראל, 3 בסוריה ואחת באיראן".
משרד החוץ הישראלי בתגובה החליט כי מדינת ישראל תנתק את קשריה לאור ההתנהלות המתמשכת של המועצה כנגד מדינת ישראל ושתיקתה כנגד הפרות של זכויות אדם בוטות במדינות המזרח התיכון.

ב-2017 הצטרפה לביקורת גם הממלכה המאוחדת (בריטניה) וגינתה את המועצה על ההטייה וחוסר הפרופורציות שלה נגד ישראל ועל סירובה לגנות את הטרור הפלסטיני. היא איימה שאם ההטייה תימשך היא תצטרף לארצות הברית ותצביע אוטומטית נגד כל ההחלטות המגנות את ישראל.

ביוני 2018 הודיעה ארצות הברית על פרישתה ממועצת זכויות האדם בשל יחסה המוטה כנגד ישראל, אולם בפברואר 2021 ממשל ביידן הודיע על שובה של ארצות הברית למועצה, אך ב-3 בפברואר 2025 דווח שנשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, יפרוש שוב ממועצת זכויות האדם של האו"ם בשל יחסה המוטה כנגד ישראל.

בפברואר 2025 חתם נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ על צו נשיאותי לפרישת ארצות הברית מהארגון.

יום לאחר פרישת ארצות הברית מהארגון, הודיע גם שר החוץ הישראלי, גדעון סער בטוויטר שישראל תפסיק להשתתף בדיונים של UNHRC.. מאחר שישראל מעולם לא הייתה חברה במועצה אלא הגיעה לעיתים לדיונים במעמד של משקיפה היא איננה יכולה לפרוש כפי שעשתה זאת ארצות הברית.

ראו גם
ועדת האו"ם לזכויות אדם
UN Watch
האמנה הבינלאומית לזכויות אזרחיות ופוליטיות

קישורים חיצוניים



 Speech before UN Human Rights Council 4th Session 23 March 2007 נאום ביקורת חריף שנשא מנהל ארגון UN Watch בפני מועצת זכויות האדם.

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארגונים המסונפים לאו"ם
קטגוריה:יחסי האו"ם–ישראל
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:ז'נבה: ארגונים