קבר רבי יהודה הנשיא

קברו של רבי יהודה הנשיא (כונה רבינו הקדוש, או בקיצור רבי), ממוקם על פי ספרות חז"ל בבית שערים. דעה זו מקובלת גם בקרב חוקרי התקופה. עם זאת, קיימת מסורת עממית המתועדת החל מהמאה ה-11, לפיה קברו של רבי יהודה הנשיא נמצא בציפורי. מסורת זו ככל הנראה הסתמכה על ספרות חז"ל, בה נאמר כי רבי יהודה הנשיא נפטר בציפורי.

 מות רבי יהודה הנשיא 
רבי יהודה הנשיא, מסדר המשנה, חי במאה השנייה בטבריה, בבית שערים ובציפורי שהיו מרכזי התרבות היהודית החשובים אחרי תוצאותיו הרות-האסון של מרד בר כוכבא.

רבי יהודה שהה בעיקר בבית שערים. בסוף ימיו חי בעיירה ציפורי הנמצאת בהרי הגליל התחתון, בקרבתה של נצרת. בתלמוד מסופר כי רבי יהודה ישב בציפורי 17 שנים.

בין השנים 194-222 לספירה, מת רבי יהודה בציפורי. מסע ההלוויה התקיים ביום שישי, החל בציפורי ועבר ב-18 בתי כנסת, שם הספידוהו החכמים המקומיים והסתיים בבית שערים.

 הקבר בבית שערים 
שמאל|ממוזער|250px|"תהא ארוני נקובה לארץ". הקברים המשוערים כקברי רבי יהודה הנשיא ואשתו
בתלמוד הירושלמי ובשני מקומות במדרש קהלת רבה מובא סיפור (מאת רבי נחמן או רבי נחמיה) בשם רבי מנא (דור שישי לתלמידי רבי, ששימש כראש ישיבה בציפורי) על פטירתו של רבי יהודה בציפורי וקבורתו בבית שערים.

 (קהלת רבה, פרשה ז, פסוק יב, פסקה א, כתב יד ותיקן. מופיע במהדורות דפוס גם בפרשה ט, סוף י)
בתלמוד הבבלי מובאת ברייתא המתארת כי רבי היה מוטל בשעת חוליו בציפורי ומקום קבורתו מוכן לו בבית שערים, הגמרא מקשה ומשיבה כי בתחילה התגורר בבית שערים וכשחלה העבירו אותו לציפורי (ובהמשך הסיפור המובא בירושלמי ובמדרש, מובן כי אכן נפטר בציפורי ונקבר בבית שערים).
 (תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף ק"ג, עמוד ב)

החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ערכה חפירות מדעיות בבית שערים, במערות הקברים הרבות הנמצאות בה. ובשנת 1953 (תשי"ב), נתגלתה מערת קברים גדולה, כולה חצובה בסלע ולה חזית בנויה בעל שלוש קשתות גדולות בה נמצאו קברים ושמות הקבורים בהם: רבי שמעון, רבן גמליאל (שמות בני רבי) ואנינא הקטן.
שמאל|ממוזער|250px|מצבת רבי גמליאל (רפליקה)
שמאל|ממוזער|250px|מצבת רבי שמעון (רפליקה)
שמאל|ממוזער|250px|מצבת אנינא הקטן (רפליקה)
בירכתי האולם הפנימי נמצא מקום קבורה בנוי היטב, ללא כל כתובת ובמרכזו זוג קברים יחידים במינם אשר חפורים באדמה. ממצא מתאים לצוואתו של רבי יהודה הנשיא:  (תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות, פרק יב, הלכה ג, גמרא) אי לכך, ההשערה המקובלת היא שאותו מקום קבורה הנקוב באדמה, בנוי אבנים וללא כתובת, הוא מקום מנוחתו של רבי יהודה הנשיא.

לפי סברת החוקרים, רבי שמעון ורבן גמליאל הם בני רבי יהודה הנשיא. ואנינא הנזכר הוא רבי חנינא בר חמא - תלמידו של רבי. גם ממצאים אלה מתאימים לצוואתו של רבי יהודה הנשיא בו הוא ממנה כל אחד מהנזכרים לתפקידים שונים:
 (תלמוד בבלי, מסכת כתובות, דף קג, עמוד ב) לדעת החופר, נחמן אביגד (בית שערים ג', 46), נקברו שם באותה אחוזת קבר: רבי, אשתו ובניו ותלמידו רבי חנינא.
שמאל|ממוזער|250px|

 הקבר בציפורי 
ממוזער|250px|שמאל|הקבר בציפוריאף על פי שמסופר בתלמוד ובמדרש שרבי יהודה הנשיא נקבר בבית שערים, נוצרה מסורת המראה את קברו במקום פטירתו, ציפורי.

הנוסע בנימין מטודלה (בן המאה ה-12), שביקר בציפורי כ-950 שנה לאחר פטירת המנוח (ואחריו תיירים רבים), מתאר:
בתעודה מהמאה ה-11 בקירוב, מסופר על . אך לא ברור אם הכתוב מתאר את קבר הנשיא או את עירו.

רבי אשתורי הפרחי (בן המאה ה-14), מסתפק בקביעת אמיתותה של מסורת זו, הוא גורס שקברי הבנים נמצאים במרחק כחצי מיל מצפורי. לדעת המפרשים והחוקרים, המסורת המזהה את קברו בציפורי נוצרה הואיל ומקום קברו של רבי ובניו בבית שערים נשתכח. רבי בצלאל אשכנזי (בן המאה ה-16), מתרץ את הסתירה בין המשפט "מקום מוכן לו בבית שערים" לזיהוי קברו בציפורי בהסבר שעקב פטירתו וקבורתו של רבי יהודה הנשיא בערב שבת קברוהו מפני קוצר הזמן בציפורי, על אף שהתלמוד מתאר באריכות את יום קבורתו כיום שנעשו בו ניסים ושהצליחו להעביר את מיטת רבי לקבורה בבית שערים, טרם כניסת השבת.

מבנה הקבר מתואר כבניין קדום ועליו מבנה חדש, הנמצא בקצה בתי הכפר ציפורי של ימינו. הבניין הקדום היה נקרא בקרב הערבים בשם: קבר בנאת יעקב - קבר בנות יעקב, שם רגיל להרבה קברים קדושים ליהודים.

לפי הנוסע מקנדיאה (בן המאה ה-15), יש לזהות מקום זה כקברו של רבי יהודה נשיאה. נכדו של רבי יהודה הנשיא, עקב דמיון השמות ביניהם והחילוף המצוי בין שמותיהם. כמו כן, ייתכן כי רבי משה ריישר (בן המאה ה-19), גם סבר כך.
חוקרים מסוימים לא שוללים דמויות נוספות כרבי יהודה נשיאה השני נינו של רבי יהודה הנשיא, או רבי יהודה נשיאה השלישי.

בתלמוד הירושלמי מסופר כי כאשר נפטר רבי יהודה נשיאה, דחף רבי חייא בר אבא את רבי זעירא הכהן לבית הכנסת של פליטי העיר גופנא בציפורי - שם היה מונח הארון של רבי יהודה נשיאה וטימא אותו. היות שהכתוב מתאר רק את המקום בו הונח ארונו טרם יציאתו לקבורה, אין הוכחה לכך כי נקבר בציפורי.

לפי מסורת עממית מאוחרת, קברו של רבי יהודה נשיאה נמצא בכפר יבנית שבצפון הר כנען (מסורת זו תועדה לראשונה בסוף המאה ה-14.

 לקריאה נוספת 
 צבי אילן, "קברי צדיקים בארץ ישראל", ירושלים, 1997
 זאב וילנאי, "מצבות קודש בארץ ישראל", ירושלים, 1985.
ישראל מאיר גבאי מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל, ועד אהלי צדיקים, מהדורות: 2007, 2011 (כרך א')
הצדיקים חיים: מראה מקומות לקברי הצדיקים ואתרים קדושים
מדריך כרטא: קברי צדיקים בארץ ישראל

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

יהודה
קטגוריה:רבי יהודה הנשיא