מצוות יישוב ארץ ישראל

מצוות יישוב ארץ ישראל או בשמה המקורי ישיבת ארץ ישראל היא מצווה ביהדות שנפסקה להלכה על ידי רוב הראשונים. גם לדעה שזוהי אינה מצוות עשה, ישיבת ארץ ישראל היא יסוד חשוב ביהדות, וחז"ל אף קבעו שהיא שקולה כנגד כל המצוות שבתורה.

ישנה מחלוקת ראשונים האם המצווה כלולה במניין תרי"ג המצוות.

גבולות ארץ ישראל לגבי מצוות ישוב הארץ, אינם קשורים לגבולות הארץ לגבי מצוות התלויות בארץ שהם לכל היותר גבולות פרשת מסעי, אלא הם תלויים בגבולות הארץ המובטחת.

 המקור בתורה ובהלכה 
בתורה נאמר: , ועל סמך פסוק זה כתב הרמב"ן:

הרמב"ן בהגדרה זו מגדיר את המצווה כמצווה כללית שמוטלת על כל עם ישראל. ואילו הרמב"ם לעומתו מגדיר את המצווה כמצווה פרטית שמוטלת על כל אדם מישראל:

הכללת המצווה בתרי"ג מצוות 
נחלקו הדעות האם מצוות ישיבת ארץ ישראל היא מצווה מיוחדת מהתורה הנוהגת בכל זמן, או שמא ישנן רק מצוות פרטיות רבות הקשורות בישיבה בארץ. המחלוקת לגבי מצוות ישיבת הארץ, בין דאורייתא ובין דרבנן, מתחילה בגמרא וממשיכה אצל הראשונים. מחלוקת נוספת היא השאלה האם ישנו הבדל בין אדם יחיד לבין קִבוץ אנשים ("חומה") שרוצים לעלות לארץ ישראל.

בגמרא במסכת כתובות, מובא שרב יהודה אסור לעלות לארץ ישראל מבבל, עד שהאל יפקוד את עמו ויעלה אותם לארץ .

הרמב"ם והרמב"ן נחלקו בשאלה אם מצוות ישיבת הארץ היא כלולה בתרי"ג מצוות. לדעת הרמב"ן היא מצווה מן התורה, הנלמדת מתוך הפסוק "והורשתם את הארץ וישבתם בה", והוא משיג על הרמב"ם שלא כלל אותה בספר המצוות.

בדעת הרמב"ם שהשמיט את מצוות ישיבת ארץ ישראל ממנין תרי"ג המצוות נכתבו כמה הסברים:
 לדעת הרב יששכר טייטל הטעם שלא מנה הרמב"ם מצווה זו, משום ..
 בספר מגילת אסתר כתב לבאר שהרמב"ם לא מנה את המצווה הוא משום שאינה נוהגת בזמן הגלות. אמנם באחרונים הוכיחו שדרכו של הרמב"ם למנות גם מצוות שאינן נוהגות בזמן הגלות (כגון הפרשת תרומות ומעשרות).
 באבני נזר כתב שהרמב"ם לא מנה מצווה זו משום שהיא נכללת במצוות "החרם תחרימם", ודרכו לא למנות מצווה שכלולה במצווה אחרת.

יש מהראשונים שסבורים כי מצוות ישיבת הארץ ליחיד נוהגת גם לאחר החורבן אף שעם ישראל בגלות, ויש הסבורים שאין מצוות יישוב הארץ בזמן הגלות. באחרונים דנו בדברי ראשונים נוספים, מהי עמדתם בנושא.

 קניית בית בארץ ישראל 
על אף שמצוות יישוב ארץ ישראל עיקר עניינה לגור בארץ ישראל ולדאוג שהארץ כולה תהיה מיושבת. 

יש שכתבו שיש במצווה זו גם מצווה על הגברא לדאוג שהוא בעצמו ישב בארץ בצורה חזקה ומיושבת על ידי קנית בית מכספוראה בהחרבה רבה בספר בית ראובן עמ' 70. .

יש שכתבו שחלק זה של קניית בית בארץ ישראל נלמד גם מהפסוק הנאמר בתורה לגבי היוצאים למלחמה:  התורה פוטרת את החייל משירות צבאי אם בנה בית בארץ ישראל ועדיין לא זכה לגור בו כדי שיזכה להשלים את המצווה: "יכול הבונה בית בחוצה לארץ יהא חוזר (מעורכי המלחמה)? ת"ל "ולא חנכו" את שמצווה לחנכו (משום יישוב ארץ ישראל – פני משה), יצא זה שאינו מצווה לחנכו"..

בשו"ת המרחשת כתב שקניית בית בארץ היא חלק ממצוות ירושת הארץ: .

יש שכתבו שסעודת חנוכת הבית בארץ ישראל, נחשבת סעודת מצווה.

לדעת הרמב"ם מצווה זו של קנית בית חשובה עד שצוותה התורה על הקונה להיות שמח בקנינו ולהודות לה' על שזכה לבנות בית בארץ ישראל במשך שנה שלמה. כדי לקיים את מצוות השמחה בשלימות התורה פוטרת את החייל משירות צבאי במשך השנה הראשונה. פטור זה אינו תקף למלחמת מצווה. גם סעודת חנוכת הבית היא גם חלק ממצוות השמחה שהיא מן התורה. לכן אם לא עשה סעודת חנוכת הבית מיד בהיכנסו לדירה, יכול לעשות כל השנה הראשונהשות יד אליהו א, לז,ספר בית ראובן עמוד 100 בשם ספר בית דניאל.. 

 קנית קרקע 
לחלק מהדעות גם קניית קרקע, בלא בית, היא מצווה, דבר זה נלמד מאברהם אבינו שקנה קרקע מעפרוןספר בית ראובן פרק ב' על פי המבואר באבן עזרא בראשית כ"ג.. היו שהגדילו לטעון כי קניית חלקת שדה בארץ ישראל ישראל, כמוה כקניית חלקה בגן עדן. בשו"ת אבני נזר (יו"ד סימן תנה) נכתב, כי אפילו עבור אנשים היושבים מחוץ לישראל זו מצווה לקנות נחלה בארץ ישראל, והדבר נחשב כאלו יושבים בארץ ישראל.

 מצוות נטיעת עצים בארץ ישראל 
במדרש למדו חז"ל מהפסוק כִי תָבֹאוּ אֶל הָאָרֶץ וּנְטַעְתֶּם כָּל עֵץ מַאֲכָל וַעֲרַלְתֶּם עָרְלָתוֹ אֶת פִּרְיוֹ“, לרמז שבבואם לארץ ישראל יתעסקו תחילה בנטיעת עצים ויקרא רבה, פרשה כ"ה, פסקה ג'; ובתנחומא קדושים ח, ואור החיים שם. וכן מבוא במדרש: ”כיון שנכנסו ישראל לארץ אמר להם משה כל אחד ואחד מכם יטען מכושיה (=מעדר) ויפוק וינצוב ליה נציבין הה"ד כי תבאו אל הארץ ונטעתם“ויקרא רבה, פרשה כ"ה, פסקה ה'..

 חשיבות מצוות ישוב ארץ ישראל 
במשנה במסכת כתובות נכתב:
על פי הפרשנות המקובלת של משנה זו, אם איש ואישה אינם מצליחים להגיע להסכמה האם לגור בארץ ישראל או מחוצה לה, האיש רשאי לגרש את אשתו ללא כתובה אם היא מסרבת לדור עמו בארץ, והיא רשאית לדרוש ממנו גט וכתובה אם הוא מסרב לדור עימה בארץ. משנה זו נפסקה להלכה על ידי רבים מהפוסקים.
 דחיית מצוות אחרות
חשיבות מצוות ישיבת ארץ ישראל מהווה שיקול לדחות מצוות אחרות. וכך כתב הרב קוק:
"עצם ישיבת ארץ ישראל מצד עצמה שקולה היא נגד כל המצות שבתורה, שבכלל כל המצות כלולות גם כל המצוות התלויות בארץ. ...על־כן, בכל עת אשר אנו רואים, שמתחילים ישראל לשום לבם לשוב לארץ־ישראל, והם מוציאים לפעל את תשוקת לבבם זאת במכסת נפשות, עדה וקהל - אנו מכירים בזה יד ד' שהואיל לזכות את ישראל במצוה הגדולה הזאת, השקולה כנגד כל המצות שבתורה מצד עצם־עצמותה.
ואם יזדמן, שע"י חיוב של איזו מהמצות התלויות בארץ יכבד עניין הישיבה בארץ, לפי המצב הדחוק והפרנסה המצומצמת, באופן, שע"י מניעת ההפקעה של איזו מצווה או מניעת הוראה לקולא, במה שהוא אפשר ע"פ גדרי תורה, יבא ביטול או עיכוב לעניין המצוה הגדולה והכללית של ישיבת ארץ ישראל - אז בודאי חיובא רמיא על כל בעל־הוראה, להיות עיניו ולבו תמיד בטובתם של ישראל, ולא לחוש כלל למה שמפקיעים לשעה איזו מצווה מפני ההכרח; כי סוף־כל־סוף ישיבת ארץ ישראל מצד־עצמה היא שקולה כנגד כל המצות.

 קניית בית מגוי בשבת 
על פי ההלכה אין לומר לגוי לעשות מלאכה האסורה על יהודי בשבת. אולם לצורך קניית בית מגוי בארץ ישראל התירו חכמים לומר לגוי לכתוב ולחתום חוזה לקניית הבית בשבת מידי גוי. בקניית קרקע בארץ ישראל מגוי ישנה מצווה כפולה: א. יישוב ארץ ישראל בכך שיגור בקרקע יהודי. ב. מצוות כיבוש הארץ בגאולת הקרקע מהגוי. לכן אפילו כבר יש לו דירה מצווה לגאול את הקרקע מהגוי.

 איסור גידול בהמה דקה בארץ ישראל 
על פי המשנה. אסור לגדל בהמה דקה (צאן) בארץ ישראל, אלא אם מגדלה ביערות או במדברות. המפרשים נתנו טעמים שונים הקשורים למצוות יישוב ארץ ישראל. רש"י סבר שהטעם לכך הוא מפני שבהמות דקות מכלות את השדות והעצים, והרמב"ם סבר שטעם לכך הוא מפני שבהמות דקות אוכלות את הזרעים, ובכך מכלות את הצומח.

נפסק בשו"ע שבזמן הגלות בטל איסור זה. עם התחדשות היישוב היהודי בעת החדשה דנו הפוסקים האם האיסור חוזר. רבים מתירים בנימוק שפקע האיסור ויש צורך בתקנה חדשה בשביל לאסור, או מחמת שכיום רואים בזה תועלת ליישוב. יש הסוברים שחזר האיסור למקומו.

 במקום פיקוח נפש 
בכמה פסוקים עם ישראל מצווה לכבוש ולהילחם כדי לכבוש את ארץ ישראל. מכך שבמלחמה יש הרוגים ובכיבוש הארץ מסכנים את חיי הלוחמים למדו שמעלת מצוות ירושת ארץ ישראל עדיפה על שמירת חיי האדם וכך לדבריהם מצוות יישוב ארץ ישראל היא אף כאשר יש בדבר סכנת נפשות.

איסור יציאה מארץ ישראל

אף הרמב"ם, שכידוע לא פסק להלכה את מצוות יישוב ארץ ישראל (כמו הרוב המוחלט של הפוסקים) מציין שאסור לצאת מארץ, למעט לצרכים מסוימים:

מעלת המצווה
בגודל מעלת ישיבת ארץ ישראל נכתב רבות בתלמוד ובראשונים:
 כל הדר בארץ ישראל דומה כמי שיש לו אלוה, וכל הדר בחו"ל דומה כמי שאין לו אלוה.
 לעולם ידור אדם בא"י אפילו בעיר שרובה עובדי כוכבים.
 כל הקבור בא"י כאילו קבור תחת המזבח.
 כל המהלך ד"א בארץ ישראל, מובטח לו שהוא בן העוה"ב. וכעין זה מובא בספרי: "כל הדר בארץ ישראל... הרי הוא בן העוה"ב".
 ישיבת ארץ ישראל שקולה כנגד כל מצוות שבתורה.
 עיקר כל המצוות ליושבים בארץ ה', ובחו"ל אינם אלא ציונים.

ראו גם
 אהבת ארץ ישראל
 יציאה מארץ ישראל (הלכה)
 ברכת מציב גבול אלמנה
 מלחמת מצווה
 שלוש השבועות
 ארץ ישראל השלמה
 שד"ר
 הממונים בגולה על מעות ארץ ישראל

לקריאה נוספת
 הרב יעקב זיסברג, נחלת יעקב - ברורים במצוות ישיבת ארץ ישראל, הוצאת המכון התורני, ישיבת אור עציון, מרכז שפירא התשס"ה.
 יוסף טובי, "מצוות יישוב ארץ ישראל בכתבי ההגות והפרשנות של חכמי צפון אפריקה", בספר: אביעזר רביצקי (עורך),  ארץ-ישראל בהגות היהודית במאה העשרים, יד בן צבי, 2004.
 זאב הרוי, "הרב ריינס על מצוות יישוב ארץ ישראל", בספר: אביעזר רביצקי (עורך),  ארץ-ישראל בהגות היהודית במאה העשרים, יד בן צבי, 2004.

קישורים חיצוניים


 סדרת שיעורים וכן ספרים רבים בנושא ישוב ארץ ישראל - באתר קול הלשון

הרב חיים נבון, מצוות יישוב ארץ ישראל, אתר דעת
ירמיהו מלחי, מצוות ישוב ארץ ישראל בראיה היסטורית, אתר דעת
הרב אליעזר מלמד, מצוות יישוב הארץ, באתר פניני הלכה

מצוות יישוב ארץ ישראל פרק יט מספר אור הרעיון, הרב מאיר כהנא
ספרי ארץ ישראל, באתר ארץ ישראל
פרויקט איל-ארץ ישראל לכל-מצוות יישוב הארץ
 הרב יעקב זיסברג, ויתור על חלקים מארץ ישראל, אתר דעת
 יהודה מוריאל, מצוות כיבוש ארץ ישראל ויישובה, אתר דעת

 הרב איתם הנקין, "מצוות יישוב ארץ ישראל - דאורייתא או דרבנן?

 הערות שוליים 

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:פרשת מסעי