גיליון הרשעות קודמות

גיליון הרשעות קודמות הוא רישום כלל ההרשעות והעונשים שהוטלו על אדם כלשהו בערכאות משפטיות בישראל. מאגר ההרשעות הקודמות של כל אדם מנוהל על ידי משטרת ישראל במסגרת המרשם הפלילי כפי שהוסדר בסעיף 1 לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, שכותרתו "ניהול המרשם":

ביולי 2022 הוחלף חוק זה בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, שבו מוסדר המרשם הפלילי בפרק ג'.

גיליון הרשעות קודמות משמש את המשטרה בחקירותיה, כדי ללמוד ממנו על עברו של חשוד או עד באירוע פלילי. הגיליון מוצג בהליכים משפטיים, לאחר שהנאשם הורשע או שנקבע כי ביצע את העבירה ולאחר שניתן לו לעיין בו, וכל זאת כדי להציג את עברו הפלילי לשופטים הדנים בעונש שיוטל עליו, וזאת מכוח סעיף 188 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), ה'תשמ"ב (1982) שכותרתו "דרכי הוכחה":

על פי מספר הלכות משפטיות ובהתקיים תנאים מסוימים, עשוי להיחשף גיליון ההרשעות הקודמות גם של עדים במשפט פלילי ולא רק של נאשמים. גיליון הרשעותיו הקודמות של הנאשם עשוי להיחשף בבית המשפט גם בשלב מוקדם יותר, כראיה לסתור את טענותיו בדבר אופיו הטוב.

 השפעות רישום פלילי 
לרישום פלילי מגוון השפעות שונות על האדם, ורבים מעוניינים למחוק את הרישום הפלילי בגינן.

השפעה אישית - כשאדם מבצע עבירה מסוימת, אפילו עבירת תעבורה ולא עבירה על סדר הדין הפלילי, השופט רשאי בהליך לבקש לבחון את גיליון ההרשעות של אותו אדם. אם ביצע עבירות נוספות, באותו תחום או בתחומים אחרים, יכול הדבר להיחשב לרעתו ולהוביל לגזירת עונש חמור יותר כדי להרתיע אותו מביצוע עבירות נוספות.

השפעה על הקריירה - אדם בעל רישום פלילי שמבקש להתקבל לעבודה בתחום הביטחון או במשרד ממשלתי כנראה ינופה בשלבים ההתחלתיים של המיון לתפקיד, משום שתפקידים רבים בתחומים אלה דורשים עבר פלילי נקי וגיליון הרשעות ללא רבב.

רישיון נשק - אדם שמחזיק ברישיון נשק ומבצע עבירה שבגינה הוא מורשע, יכול לאבד את רישיונו לנשק.

אדם בעל רישום פלילי לא יכול להיות מועסק כסוכן מכס, מתווך מקרקעין, קבלן, אדריכל רישוי, סוכן ביטוח, נהג אוטובוס, כבאי, פסיכולוג ומקצועות רבים נוספים. כמו כן, ארצות הברית ורוב מדינות אירופה אינן מאשרות בדרך כלל קבלת אשרת כניסה למדינה לבעלי רישום פלילי.

זכות עיון
לפי חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, "ממונה על מידע פלילי" רשאי לגשת למידע פלילי ולסייע לבעל הרישום, עורך דין מייצג ואפוטרופוס בעיון במרשם הפלילי. כשרק בעל הרישום זכאי לצלם או ליצור ממנו עותק. סעיף 35 מדגיש את חובת שמירת סודיות לאלו שנחשפו לרישום פלילי של אזרח או תושב. ובפרט במסירת מידע ללא מורשים על פי סעיף 10, כשניתן לפנות ל"ממונה על הביקורת" בתלונות בעניין זה.

סעיף 10 מפרט כי "המרשם הפלילי והמרשם המשטרתי, לרבות פרטי רישום פלילי שנמחקו" יהיו זמינים רק ל: המשטרה הצבאית, משטרת ישראל, שירות הביטחון הכללי, אמ"ן, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, אגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון, המחלקה לחקירת שוטרים, היחידה לחקירות פנים בצה"ל, רשויות חוקרות – לשם ניהול חקירה, המדינה, רשות מקומית או גוף מנוי הכפוף לחוק חובת המכרזים, ולפי תוספת ראשונה גם שר הביטחון או ראש הממשלה, רשויות חקירה ומודיעין, ועדת חקירה, עובד המדינה או עובד רשות סטטוטורית שהוסמך בסמכות חקירה לפי הוראות סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), היועץ המשפטי לממשלה ובא כוחו, נאשם וסניגורו וכן עצור או בא כוחו, בית משפט או בית דין, ועדה פסיכיאטרית ופסיכיאטר מחוזי, הוועדה לאישור סניגורים, מנהל הרשות להגנה על עדים, שר הביטחון, ראש שירותי בריאות הנפש לעניין חוק כלי הירייה, המנהל הכללי של משרד החינוך, נגיד בנק ישראל, המפקח על הבנקים, הממונה על שיתוף בנתוני אשראי, עובד בנק ישראל שהסמיך מי מהם לעניין רישוי, מינוי או היתר, וחברי ועדת הרישיונות, הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון.

סעיף 42 לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים מציין כי דין דורש לא מורשה של מידע פלילי על אדם, במישרין או בעקיפין, הוא מאסר שנה. במידה ומדובר בבקשת המידע לשם החלטה או קבלה להעסקה, הדין הוא מאסר של 3-2 שנים. דין אדם שמסר מידע פלילי ללא מורשה ולא לפי חוק או עשה בו שימוש הוא מאסר שנה.

התיישנות ומחיקה של רישום פלילי
בהתאם ל"תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (אמות מידה לביטול רישומי משטרה), תשס"ט-2009" ו"חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, תשע"ט-2019" שהחליפן, כחלוף שנים אחדות ממועד מתן פסק הדין המרשיע חלה התיישנות על ההרשעה, וכחלוף עוד שנים אחדות חלה מחיקה על ההרשעה. צעדים אלה, שמצמצמים מאוד את מספר הגורמים שזכאים לקבל מידע על ההרשעה, נועדה לאפשר למי שפשע, נענש וסר מדרכו הרעה לשוב ולהשתלב בחברה, בלי שפשעו יפריע לכך.

מועד ההתיישנות והמחיקה יקבעו מתאריך "מתן פסק הדין או ההחלטה בהליך" ויהיו בין 7-5 שנים ולפי חומרת העבירה. במקרה של עונש מאסר יכול להיגרר עד ל-10 שנים. במקרה של רישום פלילי שמשפטו בוטל לאור "חוסר אפשרות להעמיד את הנאשם לדין" תקופת המחיקה תהיה עד 17 שנה.

לקריאה נוספת
פרופ' נחום רקובר, תקנת השבים, "עברו של עבריין הוא סוד - וגילויו בגדר לשון הרע", 88. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 2007

קישורים חיצוניים

 הערות שוליים 

קטגוריה:מונחים משטרתיים ישראליים
קטגוריה:מונחים משפטיים