אלכסנדרו ז'ר

אלכסנדרו זָ'ר (ברומנית: Alexandru Jar; 21 בספטמבר 1911 – 10 בנובמבר 1988) הוא שם העט של סולומון יעקב (ברומנית: Solomon Iacob), משורר וסופר קומוניסטי יהודי יליד רומניה שהשתתף בשנים 1937–1943, בהיותו בצרפת, במלחמת האזרחים הספרדית ובמחתרת הקומוניסטית FTP-MOI.

 חיים אישיים 
סולומון יעקב נולד ב-21 בספטמבר 1911 בעיר יאשי ברומניה למשפחה יהודית.

בצעירותו ברומניה הצטרף למפלגה הקומוניסטית ולקח חלק בפעילות מחתרתית בגינה נאסר מספר פעמים. במסגרת פעילות זאת הכיר את אשתו הראשונה אולגה בנצ'יק. בשנת 1939, בהיותם בצרפת, נולדה בתם דולורס יעקב.

בשנת 1937 היגר לצרפת שם הצטרף לבריגדות הבינלאומיות ולאחר מכן לפעילות המחתרת הקומוניסטית כחבר בתנועת ההתנגדות FTP-MOI.

חזר לרומניה בשנת 1946 והיה בין החברים הראשונים של אגודת הסופרים הרומנים ומראשי זרם "התרבות הפרולטרית". בהמשך, ביקורתו והתנגדותו לאופן בו התערבה המפלגה הקומוניסטית באומנות ובספרות הביאו לסילוקו מהמפלגה, ולאיסור פרסום ספריו בין השנים 1956 – 1966.

בשנת 1950, נישא שנית לרקדנית הבלט סנדה אורליאנו . מנישואים אלה נולד בשנת 1954 בנם ולנטין ז'ר .

 פעילותו המחתרתית בצרפת 
סולומון יעקב הגיע לפריז בשנת 1937. כשנה לאחר הגעתו התגייס לבריגדות הבינלאומיות ולחם במלחמת האזרחים בספרד. עם חזרתו לצרפת הצטרף לפעילות המחתרת. בשנת 1941 נתפס מעביר נשק ללוחמי מחתרת ונכלא בשל כך במחנה הריכוז דראנסי בו הוחזקו יהודים לפני גירוש, שבויי מלחמה ומתנגדי משטר. כעבור מספר חודשים הועבר לבית החולים טנון בפריז משם הצליח להימלט בעזרתה של אולגה בנצ'יק.

עם הקמתה של תנועת FTP-MOI בפריז הוא הצטרף, תחת שם הקוד דובואה, לצוות התעמולה הפוליטית של מחלקה מספר 1, מחלקה מורכבת מיהודים מהגרים מרומניה.

 הפעילות הספרותית 
עם הצטרפותו לתנועה הקומוניסטית ברומניה, התחיל סולומון יעקב לפרסם מאמרים בירחון הספרות הפרולטרית "חולצות כחולות" (ברומנית: Bluze Albastre)  שהוקם ב-5 ביוני 1932. עם שובו לרומניה בתום מלחמת העולם השנייה, אימץ את שם העט אלכסנדר ז'ר ופרסם תחת שם זה עבודות בירחון הספרותי האוונגרדי בעל אוריינטציה פרולטרית "אופק" (ברומנית: Orizont)  שהופיע בבוקרשט בין השנים 1944 – 1947. בשנת 1946 יצאו לאור בהוצאת Orizont  שלושה קובצי שירה שלו: Sânge și vis (בתרגום חופשי: דם וחלום) בו הוא מספר על חוויותיו מתקופת המלחמה, Poemul marii desteptari (בתרגום חופשי: הפואמה של ההתעוררות הגדולה) ו-Fragment de veac (בתרגום חופשי: שבריר של מאה). בית ההוצאה לאור Orizont, שפרסמה גם את הירחון באותו שם, הוציא לאור שירים בסגנון הריאליזם הסוציאליסטי שנכתבו על ידי עורכי העיתון.

במקביל מילא תפקידים רבים באגודת הסופרים הרומנים  והוביל את הכתיבה על פי עקרונות זרם "התרבות הפרולטרית".

הרומנים הראשונים שלו, Sfârșitul jalbelor (בתרגום חופשי: קץ העתירות) שהופיע בשנת 1950, ו־Marea pregătire (בתרגום חופשי: ההכנה הגדולה) שהופיע בשנת 1952, מתארים את שביתת פועלי התחזוקה בחברת הרכבות הרומנית  בשנת 1933, מתוך הדגשת הקונפליקט בין המעמדות תוך עיוות האמת ההיסטורית.

באותן שנים עסק גם בכתיבת לברית לבלט בשלוש מערכות Luceafărul ("כוכב השחר")  על פי יצירתו באותו שם של המשורר מיכאי אמינסקו (1951) ולברית לאופרה Harap Alb (בתרגום חופשי: מוֹרִי לבן) על פי סיפורו של יון קריאנגה (1948) .

במסגרת עבודה זאת הכיר את רקדנית הבלט סנדה אורליאנו, לה נישא בשנת 1950.

עברו כלוחם מחתרת שימש כנושא לקובץ הסיפורים שיצא לאור בשנת 1953 בשם Interogatoriu (בתרגום חופשי: חקירה), סיפורים המבוססים על ניסיונו האישי בבתי הכלא הקומוניסטיים.

רוב ספריו עד שנת 1956 יצאו לאור בבית ההוצאה לאור לספרות ואומנות של המדינה, Editura de Stat pentru Literatură și Artă.

בשנת 1956, ביקורתו והתנגדותו לאופן בו התערבה המפלגה הקומוניסטית באומנות ובספרות הביאו לסילוקו מהמפלגה, ולאיסור פרסום ספריו. הוא שב לפרסם יצירות ספרות חדשות לאחר שנת 1966.

 פרסים ועיטורים 
בשנת 1950 הוענק לו פרס ברית המועצות על כתיבת הספר Sfârşitul jalbelor שנחשב למודל הספרות הקומוניסטית של אותה תקופה.

ב-24 בדצמבר 1952 הוענקה לו מדליית "יום השנה החמישי לרפובליקה העממית הרומנית" [...] על המאבק והעבודה שהשקיע על מנת לבנות ולבסס את הרפובליקה העממית הרומנית ולגרום לשגשוגה.

ב-4 במאי 1971 הוענק לו העיטור "טודור ולדימירסקו" "לרגל יום השנה ה-50 להקמת המפלגה הקומוניסטית הרומנית, [...] על פעילות ממושכת בתנועת הפועלים ועל מעלות מיוחדות בעבודת בניית הסוציאליזם.

 מספריו 
 Sânge şi vis 1946 "דם וחלום", שירה.
 Poemul marii deşteptări 1946 "פואמת ההתעוררות הגדולה", שירה.
 Moartea lui Iosif Clisci 1948 "מותו של יוסיף קליסצ'י", נובלה.
 Evadare 1949 "הימלטות".
 Sfârşitul jalbelor 1950 "הקץ לעתירות", רומן על רקע שביתת עובדי חברת הרכבות.
1951 - La borna 202 - על העימות עם "מזימות" יוגוסלביה של טיטו
 Marea pregătire 1952 "ההכנה הגדולה", רומאן על רקע שביתת עובדי חברת הרכבות.
 Undeva pe Dunăre 1952 "אי-שם על הדנובה".
 Cucuietul 1954 "בעל הכרבולת".
 O poveste simplă 1955 "סיפור פשוט".
 Legard cel însemnat 1966 "לגארד הדגול", רומאן סאטירי.
 Trădarea lunii 1968 "בגידת הירח", רומאן.
 Eu, Consula 1971 "אני, קונסולה", רומאן.
 Naşul şi fericirea lumii 1976 "הסנדק ואושר הבריות", נובלות.

קישורים חיצוניים
 סרט עליו ועל קבוצת לוחמי המחתרת הצרפתית מלחמת העולם השנייה

הערות שוליים

קטגוריה:משוררים יהודים רומנים
קטגוריה:קומוניסטים רומנים
קטגוריה:קומוניסטים יהודים
קטגוריה:יהודים במלחמת האזרחים בספרד
קטגוריה:סופרים יהודים רומנים
קטגוריה:ניצולי השואה: צרפת
קטגוריה:מעוטרי עיטור טודור ולדימירסקו
קטגוריה:יהודים חברי הרזיסטאנס
קטגוריה:רומנים במלחמת האזרחים בספרד
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1911
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1988