1921 במדע

רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1921.
 ארכאולוגיה 
תחילת חפירות בג'וֹאוּקוֹאוּדְייֵן, מערכת מערות בסין (אתר מורשת עולמית)
תחילת חפירות בחרפה בפקיסטן. גילוי תרבות מ-6000 לפנה"ס
גילוי מואנג'ודארו, עיר עתיקה בתרבות עמק האינדוס (אתר מורשת עולמית)
 משלחת מאוניברסיטת פנסילבניה מתחילה בחפירות באזור בית שאן. החפירות נמשכו עד לשנת 1933

 ביולוגיה 
ממוזער|184x184px|אוטו לוי
 אוטו לוי מוכיח כי העברת אינפורמציה בין תאי עצב נעשית בעזרת חמר כימי כלשהו, מאוחר יותר התברר שזהו האצטילכולין

גאוגרפיה
 17 בספטמבר – משלחת בריטית בראשות ארנסט שקלטון לחקר אנטארקטיקה יוצאת לדרך. פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1922. ההישג העיקרי היה חקר החוף ואזורים פנימיים של היבשת.
 תחילת פעילות של משלחת דנית בראשות קנוד רסמוסן לחקר גרינלנד. הפעילות נמשכה עד לשנת 1924
 החוקר הדני לאוגה קוך (Lauge Koch) מגיע וקורא בשם לאי קאפקלובן, והופך האדם הראשון שמגיע לנקודה היבשתית הצפונית ביותר

טכנולוגיה
תעופה
 19 בנובמבר – שיא מהירות חדש - 318 קמ"ש.
 1 בדצמבר – טיסה ראשונה של ספינת אוויר המשתמשת בהליום.

 כימיה 
 תומאס מידג'לי מגלה כי תוסף דלק המכיל עופרת (Tetra-ethyl lead) יעיל נגד תופעת ה-"נקישות" במנוע, השימוש הנרחב בתוסף הביא לתחלואה ואף מוות בקרב פועלי הייצור ולזיהום אקולוגי, תופעות אותן ניסה מידג'לי להסתיר
 אוטו שטרן וולטר גרלך (Walther Gerlach) מפתחים את תאוריית הספין.

 מתמטיקה 
 הכלכלן ג'ון מיינרד קיינס מפרסם את סיפרו A Treatise on Probability, גישה חדשנית לתורת ההסתברות
 אמי נֶתֶר מפתחת את התאוריה שלה על אידיאלים תורת החוגים, ענף באלגברה מופשטת
 לודוויג ויטגנשטיין מפרסם את "מאמר לוגי-פילוסופי" או במקור Tractatus Logico-Philosophicus

פיזיקה
 אלפרד לנדה (Alfred Landé) מפתח את המונח פקטור לנדה ומכליל את אפקט זימן, פיצול רמות אנרגיה באטום בהשפעת שדה מגנטי
 תיאודור קלוצה מוכיח כי במרחב חמש ממדי, הפתרון של המשואות מתורת היחסות הכללית, מאחד את כוח הכבידה והכוח האלקטרומגנטי, מוכרת כתאוריית קלוצה-קליין
 כנס סולווה השלישי מתכנס בבריסל בראשות הנדריק לורנץ. הנושא, אטומים ואלקטרונים

 רפואה 
 18 ביולי – שימוש ראשון של התרכיב BCG, חיסון נגד השחפת שפותח על ידי קמילה גוארין (Camille Guérin) ואלברט קלמיטי (Albert Calmette), בבני אדם
 27 ביולי – קבוצת חוקרים מאוניברסיטת טורונטו בראשות פרדריק בנטינג מודיעים על גילוי הורמון האינסולין, ההורמון האחראי על ספיגת הגלוקוז
 גילוי ויטמין D על ידי הביוכימאי האמריקאי אלמר מקקולום
 פסיכיאטר שווייצרי הרמן רורשאך פיתח מבחן כתמי הדיו של רורשאך
 תיאור מפורט של תסמונת דה קלרמבו
 תחילת שימוש באפידורל על ידי הרופא הספרדי פידל פז'ה (Fidel Pagés)

 פרסים 
פרס נובל:
פרס נובל לפיזיקה - אלברט איינשטיין, על תרומתו לפיזיקה התאורטית, ובפרט על גילוי החוק של האפקט הפוטואלקטרי
פרס נובל לכימיה - פרדריק סודי, על עבודתו בעניין הכימיה של יסודות רדיואקטיביים ומחקריו בתחום האיזוטופים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - לא חולק

 נולדו 
 18 בינואר – יויצ'ירו נאמבו, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי המכניזם של שבירת סימטריה ספונטנית בפיזיקה תת-אטומית (נפטר ב-2015)
 20 במרץ – אלפרד רֶנְיִי היה מתמטיקאי הונגרי ממוצא יהודי, שתרם, בין השאר, לתחומי הקומבינטוריקה, תורת הגרפים ובעיקר לתורת ההסתברות (נפטר ב-1970)
5 במאי - ארתור שולוב, פיזיקאי אמריקאי נוצרי ממוצאי יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה על תרומתו לפיתוח ספקטרוסקופיית לייזר (נפטר ב-1999)
21 במאי, אנדריי סחרוב פיזיקאי רוסי סובייטי, אבי פצצת המימן הסובייטית, נודע גם כאחד מהפעילים הראשיים למען זכויות האדם בברית המועצות, פעל רבות למען עליית יהודי ברית המועצות לישראל (נפטר ב-1989)
 25 במאי – ג'ק שטיינברגר, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי יליד גרמניה, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בפתוח שיטת אלומת הנייטרינו והדגמה של מבנה הדובלט של הלפטונים בעזרת גילוי הנייטרינו המיואוני
 1 ביוני – ג'וליאנה טסורו, כימאית איטלקית שרשמה במהלך חייה מעל ל-125 פטנטים (נפטרה ב-2002)
 14 ביולי – ג'פרי וילקינסון, כימאי בריטי, חתן פרס נובל על חלקו בפתוח תרכובות אורגנו מתכתיות, תרכובות חשובות בתחום הקטליזה של ריאקציות כימיות (נפטר ב-1996)
15 ביולי, ברוס מריפילד, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על פיתוח המתודולוגיה של סינתזה כימית על מצע מוצק (נפטר ב-2006)
 18 ביולי – אהרון בק, ,פסיכיאטר ופסיכואנליטיקאי יהודי אמריקאי, מייסד גישת הטיפול הקוגניטיבי
 19 ביולי – רוזלין זוסמן יאלו, פיזיקאית רפואית אמריקאית יהודייה, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על פיתוח שיטת המבחן הרדיו-אימוני (RIA), שיטה רגישה המשמשת לכימות של חמרים ביולוגיים בעזרת תגובה של אנטיבודי ואנטיגן (נפטרה ב-2011)
 26 באוגוסט – שמשון עמיצור מתמטיקאי ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, חתן פרס ישראל למדעים מדויקים, תרם תרומה חשובה לכל ענפי תורת החוגים (נפטר ב-1994)

 נפטרו 
 13 ביולי – גבריאל ליפמן, פיזיקאי וממציא צרפתי יהודי יליד לוקסמבורג, חתן פרס נובל לפיזיקה על השיטה ליצירת תצלומים צבעוניים המבוססים על תופעת ההתאבכות, המציא את האלקטרומטר שהוא אבי האלקטרוקרדיוגרם הראשון (נולד ב-1845)
 23 באוקטובר – ג'ון בויד דאנלופ, ממציא סקוטי, מייסד חברת דאנלופ לצמיגים (נולד ב-1840)
 30 בנובמבר – הרמן שוורץ, מתמטיקאי גרמני, ידוע בשל עבודתו בתחום האנליזה המרוכבת, על שמו נקרא אי-שוויון קושי-שוורץ (נולד ב-1843)
 12 בדצמבר – הנרייטה ליוויט, אסטרונומית אמריקנית, מחקרה על אופי השינוי בבהירות הכוכבים הנקראים משתנים קפאידים אפשרה להשתמש בהם כנרות תקניים, אמצעי חשוב למדידת מרחקים ביקום (נולדה ב-1868)

קישורים חיצוניים

*