ממשלת ישראל השבע עשרה

ממשלת ישראל השבע עשרה, בראשותו של יצחק רבין, מכונה גם ממשלת רבין הראשונה, פעלה מ-3 ביוני 1974 עד 20 ביוני 1977, בתקופת כהונתה של הכנסת השמינית.

כהונתה של ממשלת ישראל השבע עשרה, בראשותו של יצחק רבין, התאפיינה במאמץ רב-מערכתי להתמודדות עם אתגרי התקופה שלאחר מלחמת יום הכיפורים, תוך קידום הסדרים מדיניים ורפורמות כלכליות ופנים-מדיניות. במישור המדיני-ביטחוני, ההישג המרכזי היה חתימת הסכם הביניים עם מצרים בספטמבר 1975, שהניח את היסודות לחתימת הסכם שלום מלא.  בנוסף, הממשלה הוכיחה יכולת מבצעית יוצאת דופן עם ביצועו המוצלח של מבצע אנטבה ביולי 1976, לשחרור חטופי מטוס "אייר פראנס" באוגנדה, שהפגין את הנחישות וכוח ההרתעה הישראלי. 

במישור הכלכלי, הממשלה פעלה לייצוב הכלכלה ולטיפול בנטל התקציבי שנבע מהמלחמה. בתקופה זו יושמה רפורמת המיסוי המקיפה על פי מסקנות ועדת בן שחר, ששיאה היה הטלת מס ערך מוסף (מע"מ) לראשונה בישראל. רפורמה זו נועדה לשפר את יעילות גביית המס ולהרחיב את בסיס המס. כמו כן, הונהגה מדיניות "פיחות זוחל" בשערי מטבע החוץ, במטרה לעודד יצוא ולמתן את האינפלציה. 

במישור הפנים-חברתי, הממשלה המשיכה ביישום מדיניות התיישבות, תוך הקמת יישובים חדשים בגליל (תוכנית המצפים) וכן יישובי הכוכבים ביהודה ושומרון, כחלק מתפיסה ביטחונית ואסטרטגית רחבה. הממשלה סיימה את כהונתה במאי 1977 לאחר התפטרות ראש הממשלה, על רקע פרשת "חשבון הדולרים", והתקיימו בחירות שהובילו ל"מהפך".

הרכב הכנסת השמינית ערב הקמת הממשלה
250px|שמאל|ממוזער|ממשלת ישראל השבע עשרה בראשותו של יצחק רבין ב-3 ביוני 1974, יום השבעתה, בבית הנשיא אפרים קציר. עומדים משמאל לימין: משה ברעם, אהרן ידלין, יהושע רבינוביץ', שלמה הלל, משה קול, גדעון האוזנר, חיים יוסף צדוק, שמעון פרס, שולמית אלוני, ויקטור שם-טוב, שלמה רוזן, חיים בר-לב, אברהם עופר, ישראל גלילי, גד יעקבי, אהרן אוזן, אהרן יריב וגרשון אבנר מזכיר הממשלה. יושבים משמאל לימין: יצחק רבין, אפרים קציר ויגאל אלון
 סיעה ראש הסיעה מנדטים מושב הערות המערך יצחק רבין 54קואליציהבהמשך כהונת הכנסת:
פרש חבר הכנסת אריה לובה אליאב והקים סיעת יחיד, מאוחר יותר הצטרף לר"צ בהקמת יעד
פרשו חברי קידמה ופיתוח והסיעה לבדואים וכפריים (שהצטרפו למערך מיד לאחר הבחירות) והקימו מחדש את סיעותיהם (שהתאחדו מאוחר יותר בהקמת הרשימה הערבית המאוחדת)
 פרש חבר הכנסת מרדכי בן-פורת והקים סיעת יחיד
פרשו שישה חברי כנסת והקימו את סיעת מפ"ם, וחזרו לאחר מספר ימים הליכוד מנחם בגין 39אופוזיציהבהמשך כהונת הכנסת:
פרש חבר הכנסת בנימין הלוי והקים סיעת יחיד
פרשו שני חברי כנסת והקימו את המרכז החופשי
הצטרף חבר הכנסת הלל זיידל מליברלים עצמאיים מפד"ל יוסף בורג 10קואליציה חזית דתית תורתית 5אופוזיציה בהמשך התפצלה לאגודת ישראל ופועלי אגודת ישראל ליברלים עצמאיים משה קול 4קואליציה בהמשך פרש חבר הכנסת אחד והצטרף לליכוד רק"ח מאיר וילנר 4אופוזיציה רצ שולמית אלוני 3קואליציה מוקד מאיר פעיל 1אופוזיציה

הקמת הממשלה
עם התפטרות ראש הממשלה, גולדה מאיר, בעקבות דו"ח ועדת אגרנט, התמודד רבין על הנהגת מפלגת העבודה מול שמעון פרס. זו הייתה ההתמודדות ראשונה מבין רבות בין השניים. בהצבעה החשאית במרכז מפלגת העבודה קיבל רבין 298 קולות לעומת 254 להם זכה פרס. לאחר ניצחונו בבחירות פנימיות אלו, התמנה רבין ב-3 ביוני 1974 לראש הממשלה החמישי של מדינת ישראל.

ציוני דרך ומדיניות
בחזית המדינית נערך בתחילת כהונתו של רבין המשא ומתן עם מצרים על הסכמי הביניים שבעקבות מלחמת יום הכיפורים. במסגרת המלחמה בטרור ערך צה"ל את "מבצע אנטבה". הממשלה סבלה מסכסוכים בין רבין לבין שר הביטחון שמעון פרס, שרבין הרגיש כי הוא חותר תחתיו. פרס החליש מאוד את יכולתו של רבין לעשות שינויים, אם כי ספק אם היה ביכולתה של ממשלת רבין לחולל שינוי משמעותי במורשת הקשה בתחום הכלכלי, המדיני, הפנימי והציבורי שהותירו הממשלות הקודמות גם ללא פעילותו של פרס.

תנועת "גוש אמונים" הגבירה בתקופה זו את פעילותה, ובגיבויו של שר הביטחון שמעון פרס, כמו גם בתמיכה של חלק מצעירי המפד"ל, כמו זבולון המר. היא החלה לפעול לעידוד הקמת התנחלויות יהודיות ביהודה ושומרון. בתקופת כהונתה של ממשלה זו נחקרו והתגלו פרשות שחיתות בצמרת המדינה, בהן היו מעורבים אישים כמו מועמדו של רבין לתפקיד נגיד בנק ישראל, אשר ידלין, ושר השיכון והבינוי אברהם עופר.

ההתרחשות הדרמטית בשנות ממשלת רבין הייתה בתחום הכלכלי, שעמד במרכז תשומת הלב לאורך כל תקופת כהונתה. האינפלציה, שהחלה לעלות כבר בתחילת שנות השבעים, גאתה אחרי מלחמת יום הכיפורים ומשבר הנפט. רבין ושר האוצר יהושע רבינוביץ לא רצו, וככל הנראה גם לא יכלו, לנקוט במדיניות של ריסון תקציבי, שמשמעותה הייתה פיטורי עובדים במגזר הממשלתי וקיצוץ בתוכניות הרווחה. הממשלה הנהיגה רפורמה מקיפה בנושא המיסים בעקבות המלצות ועדת בן שחר, ולראשונה הנהיגה תשלום מס ערך מוסף. כן הוחל בשנת 1975 לקבוע את שערי מטבעות החוץ לראשונה מדי יום, בשיטת הפיחות הזוחל.

סוף כהונת הממשלה
ב־14 בדצמבר 1976 נערכה בכנסת הצבעה על הצעת אי אמון, שהגיש הרב קלמן כהנא מסיעת פועלי אגודת ישראל בשל חילול השבת שנגרם, כאשר חלק משרי הממשלה לא הספיקו לחזור לביתם לפני כניסת השבת מטקס קבלת מטוסי ה־F-15 הראשונים של חיל האוויר. שניים משלושת שרי סיעת המפד"ל נמנעו בהצבעה. רבין, בהתייעצות עם שר המשפטים חיים צדוק, החליט לראות את הצבעתם זו כהתפטרות. הוא הודיע על כך בכנסת ב־20 בדצמבר, ובאותו לילה כינס ישיבת ממשלה מיוחדת בו הודיע על כוונתו להתפטר, ונסע לבית הנשיא להגיש את התפטרותו. במהרה התקבל חוק לפיזור הכנסת, והקדמת הבחירות ל־17 במאי 1977, מה שהבטיח שהממשלה תהיה עד אחרי הבחירות ממשלת מעבר בה אי אפשר להביע אי אמון. הליך זה כונה אחר כך בלעג "התרגיל המבריק".

בהתמודדות הפנימית במרכז מפלגת העבודה, שהתקיימה בפברואר גבר רבין על שר הביטחון שמעון פרס ברוב קטן, ונבחר למועמד המערך השני לראשות הממשלה. אולם, בעקבות הפרסום ב-15 במרץ 1977 על קיום חשבון בנק בחו"ל השייך לרבין ואשתו, בניגוד לחוק הפיקוח על מטבע זר, התפתחה פרשת חשבון הדולרים. ב־7 באפריל 1977, בשעה 23:40, הודיע רבין על הסתלקותו ממועמדותו לראשות הממשלה. ב־10 באפריל 1977, בחר מרכז מפלגת העבודה ברוב גדול בשר הביטחון שמעון פרס להיות המועמד החדש לראשות הממשלה במקומו של רבין. כתוצאה מכך, פרס נטל על עצמו את תפקידי ההנהגה והניהול הפוליטי של מפלגת העבודה, ובאופן מעשי גם את תפקיד "ראש ממשלה בפועל". מבחינה חוקית, החוק לא אפשר לפרס להפוך באופן רשמי לראש ממשלה בפועל כל עוד הממשלה הייתה ממשלת מעבר, וכן מנע גם מרבין להתפטר. לכן, אף על פי שפרס החל למלא בפועל את התפקיד, רבין נותר באופן רשמי ראש הממשלה.

 סיעות הקואליציה
 סיעה מנדטים משרדי השרים משרדי סגני השרים תחילת חברות בממשלה סיום חברות הערות המערך 54 משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד האוצר, משרד הביטחון, משרד הבריאות, משרד הסעד, משרד הדתות, משרד המשפטים, משרד ההסברה, משרד החינוך והתרבות, משרד החקלאות, משרד התקשורת, משרד המסחר והתעשייה, משרד המשטרה, משרד הפנים, משרד העבודה, המשרד לקליטת עלייה, משרד השיכון, משרד התחבורה, שר בלי תיק משרד התקשורת, משרד החקלאות 3 ביוני 1974 20 ביוני 1977 תיקי הדתות, הסעד והפנים היו בידי המפד"ל בעת כהונתה בממשלה מפד"ל 10 משרד הדתות, משרד הסעד, משרד הפנים 29 באוקטובר 1974 22 בדצמבר 1976 הודחה עקב אי תמיכה בממשלה בהצבעת אי אמון ל"ע 4 משרד התיירות, שר בלי תיק 3 ביוני 1974 20 ביוני 1977 רצ 3 שרה בלי תיק 3 ביוני 1974 6 בנובמבר 1974 קידמה ופיתוח 2 משרד החקלאות 8 ביוני 1976 8 במרץ 1977 החל מפרישתה מהמערך, ועד להשתלבותה ברע"ם רשימה ערבית לבדואים וכפריים 1 8 ביוני 1976 8 במרץ 1977 החל מפרישתה מהמערך, ועד להשתלבותה ברע"ם רע"ם 3 משרד החקלאות 8 במרץ 1977 20 ביוני 1977 החל מיצירת הסיעה

מספר הח"כים החברים בקואליציה:
 61 ח"כים לפני הצטרפות סיעת מפד"ל (3 ביוני 1974 - 29 באוקטובר 1974).
 71 ח"כים לפני פרישת סיעת רצ (29 באוקטובר 1974 - 6 בנובמבר 1974).
 68 ח"כים לפני פרישת חבר הכנסת אריה לובה אליאב (6 בנובמבר 1974 - 29 באפריל 1975).
 67 ח"כים לפני הדחת סיעת מפד"ל (29 באפריל 1975 - 22 בדצמבר 1976).
 57 ח"כים לאחר מכן (22 בדצמבר 1976 - 20 ביוני 1977).

 הרכב הממשלה 
עם כינונה כללה הממשלה 19 שרים, 16 שרים מטעם המערך, 2 שרים מטעם הליברלים העצמאיים ושולמית אלוני מרצ. מקרב שרי המערך בממשלה השש עשרה, לא נכללו בממשלה ה-17: גולדה מאיר, משה דיין, אבא אבן, פנחס ספיר וחיים גבתי. במקומם נכנסו השרים החדשים: אברהם עופר, אהרן ידלין, גד יעקבי ומשה ברעם.

בסוף אוקטובר 1974, עם הצטרפותה של המפד"ל לקואליציה, עלה מספר השרים ל-21, כאשר שלושה שרים של המפד"ל הצטרפו לממשלה ואילו שולמית אלוני מרצ פרשה ממנה. התפטרותו של אהרן יריב, בראשית 1975, הקטינה את מספר השרים ל-20. פיטוריהם של שרי המפד"ל במסגרת התרגיל המבריק הקטין את מספר השרים ל-17, והתאבדותו של אברהם עופר הוריד את מספר השרים ל-16.

בסך הכל כיהנו בממשלה 23 שרים, אם כי לא כולם ביחד. מתוכם, 17 המשיכו מממשלות קודמות (רבין, אלון, רבינוביץ, שם-טוב, פרס, בר-לב, הלל, חזני, בורג, קול, גלילי, צדוק, אוזן, יריב, האוזנר, רוזן ורפאל) ו-6 שרים כיהנו לראשונה בממשלה זו (עופר, ידלין, יעקבי, ברעם, המר ואלוני).
המערךמפד"לליברלים עצמאייםרצפער בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה

+ממשלת ישראל השבע עשרה
י"ג בסיוון ה'תשל"ד - ד' בתמוז ה'תשל"ז | 3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרדשרמפלגהכהונהשרי הממשלהמשרד ראש הממשלה97x97 פיקסליםראש הממשלה
יצחק רביןהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד האוצר100x100 פיקסליםיהושע רבינוביץהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד הביטחון100x100 פיקסליםשמעון פרסהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד הבריאותלא ממוסגר|86x86 פיקסליםויקטור שם-טובהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד הדתות105x105 פיקסליםחיים יוסף צדוקהמערך3 ביוני 1974 - 30 באוקטובר 1974לא ממוסגר|107x107 פיקסליםיצחק רפאלמפד"ל30 באוקטובר 1974 - 20 בדצמבר 1976105x105 פיקסליםחיים יוסף צדוקהמערך18 בינואר 1977 - 20 ביוני 1977משרד ההסברה105x105 פיקסליםאהרן יריבהמערך3 ביוני 1974 - 4 בפברואר 1975משרד החוץלא ממוסגר|104x104 פיקסליםסגן ראש הממשלה
יגאל אלוןהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד החינוך והתרבות105x105 פיקסליםאהרון ידליןהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד החקלאות105x105 פיקסליםאהרן אוזןהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד המסחר והתעשייה105x105 פיקסליםחיים בר-לבהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד המשטרה104x104 פיקסליםשלמה הללהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד המשפטים105x105 פיקסליםחיים יוסף צדוקהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד הסעדלא ממוסגר|86x86 פיקסליםויקטור שם-טובהמערך3 ביוני 1974 - 30 באוקטובר 1974104x104 פיקסליםמיכאל חזני
נפטר בכהונתומפד"ל30 באוקטובר 1974 - 2 ביולי 1975101x101 פיקסליםיוסף בורגמפד"ל27 ביולי 1975 - 4 בנובמבר 1975100x100 פיקסליםזבולון המרמפד"ל4 בנובמבר 1975 - 20 בדצמבר 1976101x101 פיקסליםמשה ברעםהמערך18 בינואר 1977 - 20 ביוני 1977משרד העבודה3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד הפנים104x104 פיקסליםשלמה הללהמערך3 ביוני 1974 - 30 באוקטובר 1974101x101 פיקסליםיוסף בורגמפד"ל30 באוקטובר 1974 - 20 בדצמבר 1976104x104 פיקסליםשלמה הללהמערך18 בינואר 1977 - 20 ביוני 1977משרד השיכון107x107 פיקסליםאברהם עופר
התאבד בכהונתוהמערך3 ביוני 1974 - 3 בינואר 1977לא ממוסגר|105x105 פיקסליםשלמה רוזןהמערך18 בינואר 1977 - 20 ביוני 1977המשרד לקליטת עלייה3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד התחבורהלא ממוסגר|86x86 פיקסליםגד יעקביהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד התיירות104x104 פיקסליםמשה קולליברלים עצמאיים

התפטר מהכנסת3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977משרד התקשורת105x105 פיקסליםאהרן אוזןהמערך20 במרץ 1975 - 20 ביוני 1977ללא תיקלא ממוסגר|99x99 פיקסליםגדעון האוזנרליברלים עצמאיים3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977105x105 פיקסליםשולמית אלונירצ3 ביוני 1974 - 5 בנובמבר 1974לא ממוסגר|97x97 פיקסליםישראל גליליהמערך3 ביוני 1974 - 20 ביוני 1977סגני השריםמשרד החקלאות100x100 פיקסליםאליהו מויאלהמערך24 במרץ 1975 - 20 ביוני 1977108x108 פיקסליםג'בר מועדיהמערך16 ביולי 1974 - 24 במרץ 1975משרד התקשורת24 במרץ 1975 - 20 ביוני 1977

חילופי שרים
 השר היוצא סיעה משרד עילת סיום התפקיד תאריך סיום התפקיד השר המחליף סיעה תאריך כניסה לתפקיד חיים יוסף צדוק המערך משרד הדתות מסירת התיק לשר במשרה מלאה 29 באוקטובר 1974 יצחק רפאל מפד"ל 30 באוקטובר 1974 ויקטור שם-טוב לא היה חבר הכנסת משרד הסעד מסירת התיק לשר במשרה מלאה 29 באוקטובר 1974 מיכאל חזני מפד"ל 30 באוקטובר 1974 שלמה הלל המערך משרד הפנים מסירת התיק לשר במשרה מלאה 29 באוקטובר 1974 יוסף בורג מפד"ל 29 באוקטובר 1974 יצחק רבין המערך משרד התקשורת מסירת התיק לשר במשרה מלאה 20 במרץ 1975 אהרן אוזן המערך 20 במרץ 1975 שולמית אלוני רצ שרה בלי תיק התפטרות 20 במרץ 1975 לא מונה מחליף מיכאל חזני מפד"ל משרד הסעד פטירה 2 ביולי 1975 יצחק רבין המערך 7 ביולי 1975 יצחק רבין המערך משרד הסעד מסירת התיק לשר במשרה מלאה 29 ביולי 1975 יוסף בורג המערך 29 ביולי 1975 יוסף בורג מפד"ל משרד הסעד מסירת התיק לשר נוסף מטעם הסיעה 4 בנובמבר 1975 זבולון המר מפד"ל 4 בנובמבר 1975 יצחק רפאל מפד"ל משרד הדתות פיטורין 22 בדצמבר 1976 חיים יוסף צדוק המערך 16 בינואר 1977 זבולון המר מפד"ל משרד הסעד פיטורין 22 בדצמבר 1976 משה ברעם המערך 16 בינואר 1977 יוסף בורג מפד"ל משרד הדתות פיטורין 22 בדצמבר 1976 שלמה הלל המערך 16 בינואר 1977 אברהם עופר המערך משרד השיכון פטירה 3 בינואר 1977 שלמה רוזן המערך 16 בינואר 1977 ג'בר מועדי המערך סגן שר במשרד התקשורת החל לכהן כסגן שר החקלאות 24 במרץ 1975 אליהו מויאל המערך 24 במרץ 1975

לקריאה נוספת
 עמוס שיפריס, ממשלת רבין הראשונה 1977-1974, צור יגאל: פורת, 2013.

קישורים חיצוניים


①17
קטגוריה:הכנסת השמינית
קטגוריה:שנות ה-1970 בישראל
קטגוריה:1974 בפוליטיקה
קטגוריה:1975 בפוליטיקה
קטגוריה:1976 בפוליטיקה
קטגוריה:1977 בפוליטיקה