1903 במדע

טכנולוגיה
ממוזער|218x218 פיקסלים|טראיאן וויה
 הושקו שתי מכליות-נהר, "וַנְדָל" הרוסית ו"פֶּטִיט-פְּיֶיר" הצרפתית, אוניות ראשונות המונעות על ידי מנוע דיזל.
 בניית טורבינת גז ראשונה על ידי מהנדס נורווגי אגידיוס אלינג (Ægidius Elling).
 המצאה של זכוכית מחוסמת.

 תעופה 
ממוזער|240x240 פיקסלים|קונסטנטין ציולקובסקי
 16 בפברואר – טראיאן וויה (Traian Vuia) היציג בישיבת האקדמיה הצרפתית למדעים את עבודתו בהקשר לטיסות באמצעות מכונות כבדות מהאוויר. התאוריה נדחתה על הסף כלא ישימה.
 31 במרץ – טענות של ריצ'רד פירס על ביצוע טיסה ראשונה בשמי ניו זילנד.
 1 באפריל – קונסטנטין ציולקובסקי, מדען רוסי, מתחיל בפרסום מספר מאמרים בנושא טילים וטיסות בחלל.
 18 באוגוסט – טענות של קארל יאטו (Karl Jatho) על ביצוע טיסה ראשונה בשמי גרמניה.
 12 בנובמבר – טיסה ראשונה של ספינת אוויר במסלול מבוקר מפריז למואסון.
 19 בדצמבר – טיסה ראשונה של האחים רייט.

גאוגרפיה
 משלחת בראשות רואלד אמונדסן לחקר ארקטיקה. פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1906. ההישג העיקרה היה במעבר דרך הים בהמעבר הצפון-מערבי.
 14 ביוני – משלחת נורווגית בראשות ויליאם זיגלר יוצאת במטרה להגיע לקוטב הצפוני. הניסיונות נמשכו עד לשנת 1905, אך ללא הצלחה.

 כימיה 
ממוזער|180x180 פיקסלים|הפרדה של דיוֹ שחור למרכיביו באמצעות כרומטוגרפיית שכבה דקה
 בניית נורת כספית על ידי פיטר קופר יואיט (Peter Cooper Hewitt).
הבוטניקאי הרוסי מיכאיל צבט ממציא שיטה אנליטית בשם כרומטוגרפיה.

 מתמטיקה 
ממוזער|225x225 פיקסלים|אדמונד לנדאו
 הצגת שיטת רונגה-קוטה על ידי קרל רונגה, מתמטיקאי גרמני.
אדמונד לנדאו, מתמטיקאי גרמני-יהודי, מפרסם מספר מאמרים בנושא משפט המספרים הראשוניים ומציג הוכחה פשוטה בהרבה מהידוע לפניו.
פרנק נלסון קול זיהה את הגורמים של מספר מרסן M67.

 רפואה 
ממוזער|180x180 פיקסלים|סוגי הגלים באלקטרוקרדיוגרם
 המצאת אלקטרוקרדיוגרם על ידי וילם איינטהובן, רופא הולנדי.
 גילוי הפרוטיסט Trypanosoma האחראי על מחלת השינה על ידי המיקרוביולוג הסקוטי דייוויד ברוס (David Bruce).
 10 במאי – תיאור ראשון של מחלת קרוהן על ידי הרופא הפולני אנטוני לסנובסקי (Antoni Leśniowski).
 פיתוח אמלוקאין (Amylocaine), חומר להרדמה מקומית המלאכותי הראשון על ידי ארנסט פורנה (Ernest Fourneau) ממכון פסטר.

 פרס נובל 
פרס נובל לפיזיקה – אנרי בקרל, פייר קירי ומארי קירי, פיזיקאים צרפתים.
פרס נובל לכימיה – סוונטה אוגוסט ארהניוס, כימאי שוודי, ממייסדי מדע הכימיה הפיזיקלית, על התאוריה האלקטרוליטית של דיסוציאציה.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – נילס ריברג פינסן, רופא דני, על פיתוח הפוטותרפיה, לטיפול במחלת שחפת העור (lupus vulgaris).

 נולדו 
 27 בינואר – ג'ון קריו אקלס, נוירופיזיולוג אוסטרלי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה בשנת 1963, (נפטר ב-1997).
 28 בינואר – קתלין לונסדייל, קריסטלוגרפית בריטית.
 29 בינואר – ישעיהו ליבוביץ, ביוכימאי, נוירופיזיולוג, כימאי והוגה דעות ישראלי.
 13 בפברואר – אנטולי אלכסנדרוב, פיזיקאי סובייטי, היה נשיא האקדמיה הרוסית למדעים, וזכה לעיטורים ולפרסים רבים, (נפטר ב-1994).
 22 בפברואר – פרנק רמזי, מתמטיקאי בריטי.
 26 בפברואר – ג'וליו נטה, כימאי איטלקי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1963, ,על חלקו במחקר בתחום הפולימרים הכבדים (נפטר ב-1979).
 24 במרץ – אדולף בוטנאנדט, ביוכימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1939 על חלקו במחקר על הורמוני מין. ממשלת גרמניה הנאצית הכריחה אותו לוותר על הפרס, והוא קיבל אותו רק ב-1949 (נפטר ב-1995).
 6 באפריל – הרולד יוג'ין אדג'רטון, פרופסור להנדסת חשמל במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. זכור במידה רבה עם הפיכתו של הסטרובוסקופ (מבזק) ממכשיר מעבדה לא מוכר למכשיר ידוע ונפוץ (נפטר ב-1990).
 25 באפריל – אנדריי קולמוגורוב, מתמטיקאי רוסי.
 2 במאי – בנג'מין ספוק, רופא וסופר אמריקאי.
9 ביוני – שרה רטנר, ביוכימאית אמריקאית יהודייה, עיקר עיסוקה היה במחקר מעגל האוריאה. תרומתה לחקר המטבוליזם של החנקן הביאה להבנה טובה יותר של הפרעות בסינתזת האוריאה בגוף (נפטרה ב-1999).
 14 ביוני – אלונזו צ'רץ', מתמטיקאי ולוגיקן אמריקאי, תרם רבות לפיתוח מדעי המחשב.
 6 ביולי – אקסל הוגו תאודור תאורל, מדען שוודי, עסק בביוכימיה ובאנזימים, חתן פרס נובל ברפואה לשנת 1955 על גילוייו לגבי האופי ודרכי הפעולה של אנזימים מחמצנים (נפטר ב-1982).
 7 באוגוסט – לואיס ליקי, ארכאולוג בריטי.
 5 באוקטובר – מריון הוברט (M. King Hubbert), גאולוג אמריקאי בתחום חיפושי נפט.
 22 באוקטובר – ג'ורג' בידל היה גנטיקאי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1958 על חלקו בגילוי התפקיד של הגנים בניהול התהליכים הביוכימיים בתא (נפטר ב-1989).
 7 בנובמבר – קונראד לורנץ, חוקר טבע אוסטרי, אבי מדע האתולוגיה וחתן פרס נובל בפיזיולוגיה לשנת 1973.
 27 בנובמבר – לארס אונסאגר, כימאי-פיזיקאי נורווגי-אמריקאי. חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1968.
 5 בדצמבר – ססיל פאוול, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה על פיתוח שיטת צילום למחקר תהליכים גרעיניים (נפטר ב-1969).
 7 בדצמבר – לואי ליקי, ארכאולוג ופליאואנתרופולוג בריטי, המוכר בזכות עבודתו בתחום התפתחות האדם באפריקה.
 22 בדצמבר – הלדן קפלר הרטליין, מדען אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1967, על חלקו בתגליות לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין (נפטר ב-1983).
 28 בדצמבר – ג'ון פון נוימן, מתמטיקאי הונגרי-אמריקאי ממוצא יהודי. היה שותף לשניים מההישגים הטכנולוגיים הבולטים של המאה העשרים - פיתוח פצצת האטום ופיתוח המחשב האלקטרוני, אך זכור בעיקר כיוצרה של תורת המשחקים.
ממוזער|240x240 פיקסלים|ג'וסיה וילארד גיבס

 נפטרו 
ממוזער|270x270 פיקסלים|ג'ורג' סטוקס
 1 בפברואר – ג'ורג' סטוקס, מתמטיקאי ופיזיקאי אירי, ממציא משוואות נאוויה-סטוקס
 28 במרץ – אמיל בודו (Émile Baudot), מהנדס צרפתי, ממציא קוד בודו
 28 באפריל – ג'וסיה וילארד גיבס, מתמטיקאי, פיזיקאי וכימאי אמריקאי
 14 ביוני – קרל גגנבאור (Karl Gegenbaur), ביולוג גרמני (נולד ב-1826)
 8 בדצמבר – הרברט ספנסר, פילוסוף וסוציולוג בריטי.

קישורים חיצוניים

*