שלושת ימי ההגבלה

שמאל|ממוזער|250px|משה על הר סיני. ציור מאת ז'אן-לאון ז'רום, סוף המאה ה-19
שלושת ימי ההגבלה הם שלושת הימים שלפני מתן תורה (חג השבועות), בהם הכינו בני ישראל את עצמם לקבלת התורה בהר סיני. ימים אלו נקראו "ימי ההגבלה" על שם האיסורים המיוחדים שנהגו בהם, ועל פי הפסוק בו ציווה ה' את משה שיגביל את העם מלהתקרב להר סיני בימים אלו: "והיו נכונים ליום השלישי... והגבלת את העם סביב".

כיום חלים ימים אלה בתאריכים ג'–ה' בחודש סיוון, והם קרויים גם כן 'ימי ההגבלה', על שם ימים אלו בעבר, אף שאין נוהגים בהם האיסורים שנהגו בעבר.

 מקור ימי ההגבלה 
ביום ד' בסיוון בשנה שבה יצאו בני ישראל ממצרים, ציווה הקב"ה את משה להכין את בני ישראל לקבלת התורה:

כן נאסר על עם ישראל לקיים יחסי אישות, על מנת שלא ייטמאו ולא יוכלו לקבל את התורה, וכן הם נצטוו לטהר עצמם מטומאות קודמות.

 מספר הימים 
יש מחלוקת בין חכמים לרבי יוסי, האם היו שלושה ימי הגבלה או רק שניים. לדעת חכמים, נהגו רק שני ימי הגבלה ובבוקר היום השלישי, ניתנה התורה במעמד הר סיני. לדעת רבי יוסי, היו שלושה ימי הגבלה, והתורה ניתנה בבוקר היום הרביעי.

 ימי ההגבלה בזמננו 
בימים אלו שהם ימי הכנה לקבלת התורה, אין נוהגים כיום מנהגי האבלות של ספירת העומר (לנוהגים את מנהגי האבלות של ספירת העומר עד שבועות) וכן מותר להסתפר ולעשות שמחת נישואין. יש הנוהגים בימים אלו להשתדל יותר ולהימנע מדיבורים אסורים ומשיחות בטלות ולהרבות בלימוד תורה, כדי להתכונן כראוי ליום קבלת התורה. בימים אלו אין אומרים תחנון בתפילה.
בג' בסיוון יש הנוהגים לעלות אל ציונו של ר' עובדיה מברטנורא הקבור בסמוך למרגלות הר הבית ועיר דוד, בטענה כי נפטר ביום זה, אך אין לדבר מקור מוסמך. ר' עובדיה מברטנורא היה מגדולי דורו ומנהיג קהילת ירושלים במאה ה-16 ומוכר במיוחד בשל פירושו על המשנה המודפס תמיד לצידה.

 יום המיוחס 

יום לפני שלושת ימי ההגבלה נקרא "יום המיוחס". נראה שהוא קרוי כך משום שלפי המסורת, ביום זה, שבו הגיעו בני-ישראל למרגלות הר סיני, והיו מאוחדים "כאיש אחד בלב אחד", יוחסו בני ישראל משאר אומות העולם.

 קישורים חיצוניים 
 שלושת ימי ההגבלה, באתר "דעת"


 הערות שוליים 

קטגוריה:שבועות
קטגוריה:אירועים בחודש סיוון
קטגוריה:פרשת יתרו
קטגוריה:מתן תורה