סוכות (עבר הירדן)

סֻכּוֹת הייתה עיר מקראית בנחלת שבט גד בעבר הירדן, בסמוך לנחל יבוק ולמעבר הירדן, ועל יד הערים צרתן ואדם.

תולדותיה
בספר בראשית היא מוזכרת כתחנה בחזרתו של יעקב מארם נהריים לארץ כנען:

לא התברר מדוע קרא יעקב למקום על שם מבנה ארעי ולא על שם מבנה קבע..

על פי המסופר שם, העיר נקראת בשם זה על שם הסוכות שבנה יעקב לצאנו בזמן ששהה שם.

בספר יהושע נזכרת העיר כאחת מערי שבט גד שבבקעת הירדן המזרחית: .

בספר שופטים מסופר כי תושבי העיר לא הסכימו למסור מזון לצבאו של גדעון כאשר נלחם במדיינים:

בספר מלכים מסופר כי בין סוכות ובין צרתן, באתר שנחפר בקרקע, יצק שלמה המלך את כלי המקדש.

סוכות נזכרה ברשימת הערים שכבש מלך מצרים שישק הראשון בכנען, ב-924 לפנה"ס בערך. הרשימה נחרטה על גבי השער הבובסטידי שהקים שישק בכרנך לזכר ניצחונו.

זיהוי
במאה ה-20 הוצע לזהותה במספר אתרים:

זיהוי אחד הוא ב"תל דיר עלא" שבעבר הירדן, בסמוך לשפכו של נחל יבוק (בשמו הערבי: א-זרקא) אל נהר הירדן. זיהוי זה נתמך על ידי החוקר יוחנן אהרוני. באתר זה נמצאו ממצאים ארכאולגים מתקופת הברונזה המאוחרת ועד המאה ה-9 לפנה"ס. זיהוי זה מתבסס על התלמוד הירושלמי, בו זוהתה העיר המקראית עם יישוב שנקרא בתקופת חז"ל בשם "דרעלה": .

זיהוי אחר הוא ב"תל א-חצאן" בסמוך לנחל יבוק. התל ממוקם מצפון מזרח לאתר דאמיֶה, שבו נערכו חפירות ארכאולוגיות, ונמצאו ממצאים מתקופת הברונזה הקדומה עד ראשית תקופת הברזל.

ראו גם
סכות, הסמוכה למצרים

לקריאה נוספת
 הערך: סכות (ב), לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 670.
 יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 18, 120.
The Eerdmans Bible Dictionary - William Eerdmans Publ.Co., Grand Rapids, Michigan, 1993

קישורים חיצוניים
 יצחק מייטליס, מדוע בנה יעקב בית בסוכות, באתר דעת
  פרק 14 – דבר היום: שלומית בונה סוכות – על העיר סוכות במקרא בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס

הערות שוליים

קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:עבר הירדן המזרחי
קטגוריה:נחלת שבט גד
קטגוריה:פרשת וישלח