עוג מלך הבשן

עוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן הוא דמות מקראית, המוזכרת כמלך של ארץ הבשן בתקופת נדודי בני ישראל במדבר; נלחם במלחמת עוג מול בני ישראל באדרעי ונוצח. המקרא מתארו כענק, ומדרשים שונים נקשרו בשמו. על פי המדרש, עוג הוא היחיד חוץ מנוח ומשפחתו ששרד את המבול.

לצד חוקרים שקיבלו את עיקרי התיאורים המקראיים ביחס לעוג, לדעת רוב החוקרים, בעבר הירדן המזרחי לא התקיימו ממלכות בתקופת הברונזה המאוחרת ובסופה, כמשתמע מהתיאור המקראי. למרות שהבשן טרם נסקר כהלכה, אותם חוקרים מניחים כי גם ממלכת עוג לא יכלה להתקיים אז.ישראל פינקלשטיין וניל אשר סילברמן, ראשית ישראל : ארכאולוגיה, מקרא וזיכרון היסטורי, אוניברסיטת תל אביב, 2003, עמ' 77.

במקרא
ממוזער|250px|דולמן מבזלת בגולן - מלכותו של עוג מלך הבשן. דולמן דומה נמצא על יד רבת עמוןאזכורו של עוג בקשר למלחמתו בעם ישראל לכשנכנסו לארץ, מלחמת עוג, מופיע בספר במדבר:

עוג מלך הבשן מוצג בספר דברים כאחרון הרפאים,דברים ג, יא המתוארים כענקים.דברים ב, יא בספר דברים מופיע תיאור של מיטתו, שאורכה תשע אמות (בין 4.10 ל-5.22 מטר, בהתאם לשיטת ההמרה), ומיקומה:

על פי חלק מהפרשנים הייתה זו עריסתו של עוג כשהיה תינוק, וניתנה לו משום שבחוסר דעתו היה שובר בהשתטחו ערס של עץ. משום כך היא נשמרה ברבת בני עמון, המקום בו גדל, כמוצג מפליא לגודלו בעודו קטןהנצי"ב; הכתב והקבלה; ר"י קרא; מלבי"ם.

בשנת 1918 נמצא על יד רבת עמון דולמן ייחודי לאזור, שמידותיו הן בגודל המתאים לתיאור הפסוק. כמו כן, הוא עשוי אבן בזלת - דבר שאולי מתקשר לתיאור "ערש ברזל". ורנר קלר בספרו הפופולרי התנ"ך כהיסטוריה מתייחס לכך.

 במחקר 
לדעת רוב החוקרים, בעבר הירדן המזרחי לא התקיימו ממלכות בתקופת הברונזה המאוחרת ובסופה, כמשתמע מהתיאור המקראי. למרות שהבשן טרם נסקר כהלכה, אותם חוקרים מניחים כי גם ממלכת עוג לא יכלה להתקיים אז. מאידך, למרות שזו דעת רוב החוקרים, יש המניחים גרעין היסטורי כלשהו לסיפור המלחמה בעוג.שמואל אפרים ליונשטאם באנציקלופדיה מקראית כרך ו' טור 99.

שמאל|ממוזער|180px|מיטתו של עוג על פי ציור מן המאה ה-18

 בפרשנות ובמדרשים

ממדי גופו
במדרשי האגדה נאמר שהיה גובה קרסולו 30 אמה (14.4 מטר), ויש אומרים שאורך השוק שלו הייתה יותר משלוש פרסאות (11.52 קילומטרים).

רש"י כותב שהמידה "אמת איש", המוזכרת בתיאור ערשו של עוג, היא אמתו של עוג, פירוש שעולה בקנה אחד עם מדרשי האגדה.

האבן עזרא והרמב"ם כתבו שגובהו של עוג היה בערך כפול מגובה אדם ממוצע:

עוג בזמן המבול
לפי מדרש האגדה, בשעת המבול ריחם עליו נח ונתן לו מקום מחוץ לתיבה על-גבי זיז, ודרך הצוהר היה מושיט לו מזונו בכל יום. היה עוג יושב לו על-גבי הזיז, מצחו נתקל כל שעה בעבים ורגליו משכשכות במים בעומק כמה מילין, יושב וּמטיל לתוך בית-הבליעה כּכּרוֹת לחם שלמות וגומע מתוך קלחת גדולה וּמפוחמת פסולת הגריסין משיורי שֻלחָנָם של נֹחַ ובניו.

עוג בזמן המלחמה להצלת לוט
בסיפור מלחמת המלכים בספר בראשית מסופר כיצד הכו ארבעת המלכים את הרפאים בעשתרות קרנים.בראשית יד, ה לאחר מכן מסופר על פליט שהגיע לבשר לאברהם על האירועים.בראשית יד, יג לאור תיאורו של עוג בספר דברים כשריד מן הרפאים, זוהה עוג במדרש עם אותו הפליט. על פי המדרש, עוג מגיע אל אברהם ומספר לו על כך שלוט נשבה במטרה שאברהם ייהרג בקרב והוא ישא לאישה את שרה.

מותו
עוג נהרג בקרב מול עם ישראל בסוף חודש תשרי בשנה ה-40 לנדודיהם במדבר.
על פי המדרש, כאשר באו עם ישראל לכבוש את הבשן, רצה עוג להפיל עליהם הר. הוא עקר הר מהמקום שלו, ובא לזרוק על בני ישראל. כדי שזה לא יקרה, זימן הקב"ה להר המון נמלים שאכלו אותו מבפנים, ויצרו מין טבעת. ההר נפל על הצוואר של עוג, ובנס, השיניים שלו גדלו בן רגע, ולא נתנו לו אפשרות להוציא את ההר מצווארו. בא משה שהיה בגובה 10 אמות (שכתוב ויקם את המשכן וגובהו של המשכן 10 אמות היה) וקפץ לגובה עשר אמות עם מטהו שהיה בגובה של עשר אמות ואיתו הוא פגע בקרסולו של עוג, שמעד ומת.

בפולקלור ובאמנות
 שמו של עוג הוצע כתרגום עבור גזע הענקים המיתולוגיים שפרטיו קרואים Ogre.
 במאה ה-19, במהלך הכשרת השטח לבניית מגרש הרוסים בירושלים, נתגלה שריד עמוד גדול מחובר לסלע האם, המוצג במקומו עד היום. עמוד זה נקרא בפי ילדי ירושלים בשם "אצבע עוג מלך הבשן", בשל גודלו.
 במופע משנת 1971 של חוה אלברשטיין ועודד תאומי, "חוה ועודד בארץ הקסמים", שרה אלברשטיין את השיר "עוג מלך הבשן" (אלתרמן/וילנסקי). בשיר זה הפך אלתרמן את עוג לענק בודד ונלעג, שכולם צוחקים על ממדי גופו.
 בשיר "ארול" של הזמר מאיר אריאל מופיע אזכור לאקליפטוס גדול המכונה "עוג".

ראו גם
 רפאים
 אליעזר עבד אברהם
 אצבע עוג מלך הבשן

 לקריאה נוספת
 בעז שפיגל, 'במה זכה עוג "שפלט מדור המבול" - שלוש גישות בספרות הרבנית', סיני, קנ, תשע"ח, עמ' צג-קמב
 " Kosman, Admiel: The Story of a Giant Story - The Winding Way of Og King of Bashan in the Jewish Aggadic Tradition", in: HUCA 73, (2002) pp. 157-190.

קישורים חיצוניים

 אדמיאל קוסמן, עוג מלך הבשן במקרא, במדרש ובאגדה , דף שבועי, הפקולטה ללימודי היהדות, אוניברסיטת בר-אילן
  אבשלום קור, באופן מילולי במלחמה: דובר צה"ל בערבית ועוג מלך הבשן, גלי צה"ל, 27 בנובמבר 2024
 הרב דב ביגון, מפלתו של עוג, מאמר שבועי, ערוץ מאיר

 הערות שוליים 

קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אישים
קטגוריה:אישים בספר יהושע
קטגוריה:מלכי הגויים בתנ"ך
קטגוריה:כנען: אישים בתנ"ך
קטגוריה:אישים בספר במדבר
קטגוריה:פרשת חקת
קטגוריה:אישים בתנ"ך שהגיעו לגיל 110