עוטף עזה

עוטף עזה הוא הכינוי הנפוץ לאזור יישובי מערב הנגב במדינת ישראל, בחלקו הדרומי של מישור החוף הדרומי ובחלקו המערבי של הנגב המערבי, בתחומי המועצות האזוריות מרחבים, חוף אשקלון, שער הנגב, שדות נגב ואשכול. יישובי עוטף עזה ממוקמים קילומטרים ספורים מסביב לרצועת עזה, וכוללים את העיר שדרות, מושבים וקיבוצים. בעוטף עזה, על פי הגדרת יישובי אזור קו העימות הדרומי שפרסמה רשות המיסים, מתגוררים כ-70,000 בני אדם.

לאורך שנות קיומה של ישראל כמדינה ספגו יישובי האזור פעולות טרור רבות מצד תושבי הרצועה. אלה כללו, נוסף על הסתננויות הפדאיון ואירועי טרור עממי שונים, שיגור רקטות ופצצות מרגמה מהשטח הפלסטיני. בטבח שבעה באוקטובר חדרו מחבלים לחלק מהיישובים וביצעו בהם מעשי טבח.

היסטוריה
קו הגבול בין ישראל לרצועת עזה נקבע בהסכם שביתת הנשק בין ישראל ומצרים שנחתם בסוף מלחמת העצמאות, ותוקן בהסכם מפברואר 1950. רבים מהיישובים שבצדו הישראלי של קו הגבול (כגון סעד ונירים) נוסדו עוד קודם לכן, ואחרים (כגון שדרות ונחל עוז) נוסדו זמן לא רב לאחר קביעת קו הגבול. עם זאת, הכינוי "עוטף עזה" ניתן להם רק במאה ה-21.

שמאל|ממוזער|250px|השוק של שדרות
לראשונה נקבעה העדפה בחקיקה ליישובי עוטף עזה בתיקון מפברואר 2006 לתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית), תשנ"ח-1998.

בשנת 2007, לאחר שנים אחדות של התקפות טרור, חוקקה הכנסת את חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס"ח-2007, המכיר ביישובים שנמצאים במרחק עד 7 ק"מ מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה (ויישובים נוספים באזור זה שקבע שר האוצר בצו) כיישובי קו עימות ומעניק להם הטבות מיוחדות (באופן זמני, עד לסוף שנת 2008). בהצעת החוק נומק צעד זה:

בצעדי חקיקה נוספים הוארך תוקפן של חלק מההטבות, בשינויים מסוימים.

ב-14 ביוני 2007 חתם שר האוצר על צו המכיר ביישובי עוטף עזה כביישובי ספר. הכרה זו העניקה ליישובים זכות לפיצוי עקיף בהתאם לחוק מס רכוש וקרן פיצויים.

ביוני 2014 פורסם כי פיקוד העורף החליט על קיצוץ בתיקי רכזי הביטחון השוטף (רבשצ"ים) ביישובים בעוטף עזה. ראשי הרשויות בעוטף עזה פנו לשר הביטחון משה יעלון במכתב לבטל החלטה זו. זמן קצר לאחר מכן החל מבצע צוק איתן, שלכל אורכו ספגו היישובים בעוטף עזה מטחי רקטות ופצמ"רים. בנוסף, נחשפו מנהרות לחימה החודרות מרצועת עזה לישראל, ואירעו כמה מקרים שבהם חדרו מחבלים דרך המנהרות ותקפו את חיילי צה"ל. עקב הלחימה רבים מהתושבים התפנו מבתיהם.

במבצע צוק איתן סבלם של תושבי עוטף עזה היה גדול מזה של יתר תושבי ישראל, עקב היותם חשופים לירי רקטות קצרות טווח ולירי פצמ"רים נרחב. ירי זה גרם להרוגים אחדים בקרב תושבי עוטף עזה. איום נוסף על תושבי עוטף עזה היה מנהרות לחימה שנחפרו מרצועת עזה לתוך ישראל. מנהרות רבות מסוג זה הושמדו במבצע צוק איתן, וחפירתן והשמדתן נמשכו גם בשנים שלאחר מכן.

250px|ממוזער|שמאל|שדה שרוף במועצה אזורית אשכול כתוצאה מעפיפון תבערה ששוגר מרצועת עזה
לאחר שנים אחדות של רגיעה בעקבות מבצע צוק איתן, במהלכן הוכנו תוכניות לפינוי יישובי עוטף עזה בשעת חירום, ב־30 במרץ 2018 החלו העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה – סדרת הפגנות המוניות ברצועת עזה, ליד הגבול הישראלי. רבות מהן כללו הפרות סדר אלימות. במסגרת ההפגנות התעמתו פעילים ומחבלים פלסטינים עם כוחות צה"ל בסמוך לגדר המערכת סביב רצועת עזה. אלפי פלסטינים התקרבו לגדר, תוך שחלקם יידו אבנים, והשליכו בקבוקי תבערה ומטעני חבלה. האירועים נמשכו מאז, וכללו גם שיגור עפיפוני תבערה מרצועת עזה לישראל במטרה להצית שטחים ישראליים מעבר לגדר. כתוצאה מכך התרחשו מאות שריפות בעוטף עזה, ונשרפו אלפי דונמים של שדות ועצי חורש וכן מתקנים חקלאיים. באוגוסט 2018 נורו מאות רקטות ופצצות מרגמה לעבר יישובי עוטף עזה.

במהלך טבח שבעה באוקטובר אלפי מחבלים מהחמאס פלשו אל שטחי העוטף, וניסו לחדור ליישובים. היישובים שחוו את הפגיעה הקשה ביותר היו בארי, כפר עזה וניר עוז. בהם המחבלים עשו מעשי טבח, חטיפה, התעללות, ביזה, והרס בהם נהרגו ונחטפו מאות תושבים. ביישובים אחרים כיתות הכוננות וכוחות צה"ל שהיו במקום הצליחו להרוג את המחבלים ולהציל את התושבים.

לאחר המתקפה, פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל, וכלל יישובי העוטף פונו מתושביהם לבתי מלון ולקיבוצים מחוץ לאזור הדרום. ואת מקומם תפסו כוחות צבא לאורך המלחמה. מפעלים גם ביישובים שנפגעו קשה מהמתקפה, החלו לחזור לפעילות. כמו מפעל "כפרית" בכפר עזה, ובית הדפוס בבארי. הממשלה החלה לעודד חזרה של התושבים החל ממרץ 2024 לחלק מהישובים שאין מניעה ביטחונית או שיקומית לחזור אליהם, כשנה לאחר פרוץ המלחמה כ-75% מתושבי העוטף חזרו לבתיהם.

יישובים 

ברשימת יישובי אזור קו העימות הדרומי, שפרסמה רשות המיסים, נכללים היישובים הבאים:
אבשלום
אוהד
אור הנר
איבים
ארז
בארי
בני נצרים
ברור חיל
גבים
גברעם
דורות
דקל
זיקים
זמרת
חולית
חלץ
יבול
יד מרדכי
יכיני
ישע
יתד
כיסופים
כפר מימון
כפר עזה
כרמיה
כרם שלום
מבטחים
מבקיעים
מגן
מפלסים
נווה
נחל עוז
ניר יצחק
ניר עוז
ניר עם
נירים
נתיב העשרה
סופה
סעד
עין הבשור
עין השלושה
עלומים
עמיעוז
פרי גן
צוחר
רעים
רוחמה
שדה דוד
שדה ניצן
שדי אברהם
שדרות
שבי דרום
 שובה
שוקדה
שלומית
תושיה
תלמי אליהו
תלמי יוסף
תלמים
תקומה

אקלים
האקלים השורר באזור העוטף הוא צחיח למחצה ומאופיין בקיץ חם וחורף נעים. כמות המשקעים הממוצעת בשנה היא כ-300 מ״מ. בעונת החורף צומחים באזור דשאים ופרחים.

ראו גם
 אוגדת עזה
 מנהלת תקומה

 קישורים חיצוניים 



 הממשלה אשרה סדרה נרחבת של הטבות לחיזוק החוסן האזרחי של תושבי עוטף עזה, אתר ממשלת ישראל, 22 בנובמבר 2020
 עוטף עזה - החיים שלפני
 עוטפים את העוטף – מחווה לישובי עוטף עזה



 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ארץ ישראל: אזורים