שכונת הבוכרים

שמאל|ממוזער|250px|בית יהודיוף-חפץ ("הארמון") בשכונת הבוכרים
שמאל|ממוזער|250px|מחצרות השכונה
שמאל|ממוזער|250px|מרפסת ססגונית בשכונה
שמאל|ממוזער|250px|בית יוסף דוידוף
שכונת הבוכרים היא שכונה בלב ירושלים, שנבנתה בשנת 1894 על ידי יהודי בוכרה. שכונת הבוכרים שוכנת בחלקו הצפוני של מרכז ירושלים, וגובלת בשכונות בית ישראל ממזרח, ארזי הבירה, שמואל הנביא, נווה צבי, מחניים ותל ארזה בקשת ממזרח-צפון למערב וכרם אברהם וגאולה מדרום.
היסטוריה
הקמת השכונה
החל משנות ה-70 של המאה ה-19 ובמיוחד בשנות ה-1880–1890 עלו יהודי בוכרה לירושלים.

הרב זאב יעבץ תיאר את העולים מבוכרה בשנת 1888, ערב הקמת השכונה: .

בשנת 1889, עם הגעת מספר חברי הקהילה לכ-200 איש, התאגדו יהודי בוכרה בחברה ושמה "חברת ציון מקהילת-קודש בוכארה וסביבותיה". הם החליטו להקים שכונה לקהילה בעיר, אשר תיקרא "רחובות", בעקבות הפסוק מספר בראשית: "ויחפר באר אחרת ולא רבו עליה ויקרא שמה רחובות ויאמרו כי עתה הרחיב ה' לנו ופרינו בארץ". לשם בניית השכונה שלחו חברי הקהילה איגרת מיוחדת ליהודי בוכרה ובה ביקשו את תרומתם על מנת ש"שם קהילתנו יגדל ויתנוסס תוך עיר קדשנו ותפארתנו".

בשנת 1891 נקנו כ-65 דונמים ממערב לשכונת בית ישראל, במקום שהיה מבודד יחסית מציר ההתפתחות של העיר לאורך רחוב יפו. הבנייה החלה כעבור 3 שנים, עם בנייתו של בית הכנסת מוסיוף. על רקע הבנייה היהודית הפשוטה בירושלים של אותה תקופה, נחשבה שכונת הבוכרים לשכונה היהודית המפוארת ביותר והגדולה ביותר בעיר, אשר על פי התוכנית כללה 300 יחידות דיור}. כוונתם של מייסדיה (בהם הרבנים יוסף כוג'הינוף ושלמה מוסיוף) הייתה להקים עיר במתכונת אירופית, ואכן רחובותיה הרחבים של השכונה נבנו בצורת שתי וערב, ולצידם הוקצה שטח לנטיעת עצים, מה שלא היה נפוץ בירושלים של אותה תקופה. השכונה נודעה בבתיה הגדולים וחצרותיהם רחבות הידיים. רבים מעשירי יהדות בוכרה קנו בתי-קיץ בשכונה, אליהם הגיעו בעיקר בתקופה שבין חג הפסח לחג השבועות.

בצפון השכונה נבנתה תת-שכונה לאנוסי משהד שנקראה "גבעת שאול", השכונה נבנתה על ידי משפחת שאולוף לזכר אבי המשפחה שאול מאור גול.

במהלך מלחמת העולם הראשונה חוותה השכונה משבר, כאשר הגברים נדרשו להתגייס לצבא הטורקי, וחלקם ברחו מהארץ. בנוסף נותקה השכונה מהמקורות הכספיים שלה בבוכרה, לאחר שהאימפריה הרוסית נלחמה נגד האימפריה העות'מאנית. לאחר המלחמה החלו רבים מעשירי השכונה לעזוב, הבתים פוצלו למספר דירות והושכרו למשפחות עניות, בעיקר ליוצאי כורדיסטן וצפון אפריקה.

עוד מהשפעותיה של מלחמת העולם הראשונה והעוני הרב הייתה הפגיעה במוסדות החינוך. רבים מתלמודי התורה פשטו רגל וכן גם מוסדות החינוך של העדה הבוכריתעיתון הפועל הצעיר, יום רביעי, ספטמבר ,24 1919; עמוד .20. לעזרתם נחלץ הרב ישראל פורת מראשי היישוב בירושלים. הוא גייס אל משימה זו את הרב משה פרוש. למרות שהמשכורת הייתה מועטת נענה הרב פרוש בגלל שראה בדבר זה אידיאל.ספר משכנותך ישראל, על הרב ישראל פורת, עמ' 33-37

במחצית השנייה של המאה ה-20
במחצית השנייה של המאה ה-20 איבדה שכונת הבוכרים מזוהרה, רבים מבנייניה המפוארים הוזנחו וחלקם נהרסו. ב-1951 אף קרס בית וארבעה מדייריו נהרגו. הקהילה הבוכרית, עזבה ברובה את השכונה לטובת השכונות החדשות שנבנו בירושלים. את מקומה החליפו תושבים חרדים, עם זאת רוב התושבים עדיין היו חילוניים, והחלה מתיחות בין שתי הקהילות.

בשנת 1968 יזמה עיריית ירושלים תוכנית לשיקום השכונה, שכללה הריסת כמחצית מהבתים ובנייה מחדש. תוך ניסיון לשימור מספר מהמבנים ההיסטוריים. בשנת 1979 הצטרפה השכונה לפרויקט שיקום שכונות. אך ריבוי הבעלויות על הבתים הקשה על קידום שיקום השכונה.

בשנות ה-80 של המאה ה-20 החלו התושבים החרדים בשכונה להתנכל לתושבים החילוניים, במטרה לשנות את אופי השכונה ולהפוך אותה לחרדית. בין השאר הם הפריעו למשחקי כדורגל בשבת, הציתו את החמאם הטורקי שפעל בשכונה ופגעו בחנות של המשפחה שהפעילה אותו, ואף זרקו בקבוק תבערה על בית של משפחה חילונית.

שוק הבוכרים הוא שוק תוסס עם מקומות מיתולוגיים כגון חנות הפלאפל של שלמה ומאפיית אשתנור של אליהו כהן וכן מספרת עדין של אברהם יצחקי ז"ל שהיה מקום עלייה לרגל למרבית אנשי השכונה בו הסתפרו הרבנים עובדיה יוסף, הרב כדורי, הרב אבא שאול ועוד.

במאה ה-21
בתחילת שנות ה-2000 יזם משרד השיכון תוכנית נוספת לשימור ושיקום השכונה באמצעות אישור תוספות בנייה, שבאמצעותן ניתן יהיה לממן את שיקום השכונה כולה. התוכנית כללה את שימור החזיתות הפונות לרחוב וניצול גג הרעפים שבבתים לתוספת קומה שלישית, תוך הוספת כ-150 יחידות דיור בסך הכל, חלק גם באמצעות בנייה חדשה. בנוסף תוכננה הקמתו של מרכז מסחרי ומרכז קהילתי לתושבי השכונה. בשנת 2008 החליטה הוועדה מחוזית לתכנון ולבנייה על עדכון תוכנית השימור של השכונה על ידי הוספת 12 מבנים נוספים ל-45 מבנים קודמים שהוכרזו כמבנים לשימור, וקביעת 10 מבנים כמונומנטים שכונתיים. הוחלט גם על עיבוי ועדכון של דרישות השימור, תוך מתן הנחיות לתוספות בנייה בנושא חזיתות, מרפסות, פתחים, סורגים, מעקות, מרזבים, סגנון ושיפוע גגות הרעפים, חזית מסחרית והנחיות לכניסות למבנים ולחצרות.

בדצמבר 2019 עדכנה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה את מדיניות התכנון של השכונה, שכוללת בנייה עד 6 קומות בצירים ראשיים, בנייה עד 5 קומות ביתר השכונה והשארת רק מספר בניינים בודדים בקטגוריה לשימור מחמיר, שאינה מתירה תוספת קומות. זאת במקום התוכנית הקודמת שאפשרה בינוי של רק עד 3 קומות וקומת גג רעפים, מאחר שתוכנית זו לא נאכפה ומרבית המבנים שנבנו בשנות ה-2000 הגיעו לגבוה של עד 6 קומות.

במרץ 2021 הסתיימו עבודות לשדרוג שוק הבוכרים שיזמה עיריית ירושלים, במסגרתן הותקן קירוי חדש לשוק, הוחלף הריצוף, בוצע ניקוי לחזיתות, ושדרוג מערכת התאורה לאורך הרחוב.
אישים בולטים בעבר ובהווה שהתגוררו בשכונה 
 יצחק בן-צבי נשיא המדינה ואשתו רחל ינאית בן-צבי.
 עו"ד אתי חסיד – אשת אשכולות, עורכת דין, עיתונאית, במאית דוקומנטרית, פובליציסטית, לשעבר מנכ"ל איגוד מפיקי הקולנוע והטלוויזיה בישראל.
 דן וינד – מהנדס ומייסד עשרות פרויקטים של בניה ביניהם פרויקט הרכבת הקלה ועוד.
 פרופסור יוסף קלוזנר – מחבר ספרים רבים ומגוונים.
 הרב אברהם הכהן קופשיץ – רב שכונת נוה צבי ורב בית הכנסת אור הצפון מראשי ישיבת טשיבין ישיבת כוכב מיעקב בשכונת עזרת תורה במשך 55 שנים וראש הכולל שבה שהתגורר בסמיכות לשכונת הבוכרים ברחוב בר-אילן.
 אחיו הרב יוסף חיים קופשיץ – מראשי ישיבת פורת יוסף העתיקה וממנהלי צוות הרוחני של עיתון יתד נאמן.
 הרב יצחק כדורי – נשיא וראש ישיבת המקובלים נחלת יצחק הנמצא בסמיכות לבתי הכנסת ובתי המדרש הארי פישל בית הכנסת ברוכוב-חזון יעקב ובית הכנסת נדבורנא-באניה ובית הכנסת הר צבי.
 הרב אברהם חיים עדס – אביו של הרב יעקב עדס סבם של הרב יוסף עדס מראשי ישיבת פורת יוסף והרב דניאל מרדכי עדס מנהל ישיבת קול יעקב והרב יהודה עדס וסבא רבא של הרב יעקב עדס ואחיו הרב אברהם חיים עדס (הנין) בעל שערי חיים.
 הרב אברהם חיים נאה – רב שכונת הבוכרים ורב העדה הבוכרית, בעל השיעורים, ומחבר ספרים רבים.
 הרב אברהם תלמודי – רב שכונת הבוכרים ורב העדה הבוכרית, מחבר ספר, השולחן הטהור, ליקוטי דינים.
 הרב אברהם מונסה-רופא חזן ー רב, שוחט, ועוד, מחבר הספר, פדה את אברהם, ב חלקים.
 הרב נעים בן אליהו – רב שכונת הבוכרים ורב בית הכנסת בית משהיוף, אחיו של הראשון לציון הרב מרדכי אליהו.
 הגביר והנדבן הרב שלמה מוסיוף – מייסד בית הכנסת מוסיוף ובונה שכונת כרם שלמה בירושלים.
 הרב יעקב חיים סופר – בעל מחבר כף החיים, קול יעקב, ועוד.
 נכדו רבי יצחק שלום סופר גזבר בית"ר ירושלים בשנות התשעים מהדיר ספרי זקינו, מקים פילנתרופ ומייסד מוסדות תורה צדקה וחסד.
 בן נכדו הרב יעקב חיים סופר ראש ישיבת כף החיים.
 הרב ראובן אלבז – ראש ישיבת אור החיים ורב שכונת בית ישראל.
 ר' יצחק גולדקנופפ – עסקן ופייטן וחזן בחסידות גור בבית הכנסת ובית מדרש גור בימים טובים ובימים נוראים ושר הבינוי והשיכון.
 הגביר והנדבן סיניור רבי נסים נחום מטריפולי – תמך ופתח ישיבות ללימוד הקבלה והזוהר בארצות הברית ובישראל והתגורר ב"רחובות הבוכרים"-"רחוב דוד".
 משה דדש – איש עסקים ישראלי המוכר בעיקר מתפקידו ארוך השנים כיושב ראש בית"ר ירושלים.

ארכיטקטורה
בשכונת הבוכרים מצויות מספר פנינים ארכיטקטוניות ובהן:
 בית הכנסת מוסיוף - נבנה על ידי מנהיג הקהילה, הרב שלמה מוסיוף והיה הבית הראשון שנבנה בשכונה. בבית הכנסת ישנם עשרה חדרי תפילה, ומתקיימות בו תפילות ושיעורי תורה לכל אורך היממה.
 חמאם מוסיוף - בית מרחץ בסגנון חמאם טורקי, שבנה שלמה מוסיוף ברחוב יחזקאל, בהשראת מוסד דומה שראה בפריז, ונחנך בשנת 1900. לצורך בנייתו הובאה מומחה טורקי למרחצאות להתקנת מערכת החימום של החמאם.
 בית דוידוף - ביתו המפואר של יוסף דוידוף, שהיה ממנהיגי קהילת טשקנט. בבית שכנה הגימנסיה העברית בשנות ה-20 ואחרי שעברה למבנה חדש בשכונת רחביה היה במקום בית ספר מקצועי של רשת עמל.
 בית משהיוף - בית זה, הגדול בשכונה (כ-5 דונם), נבנה על ידי שמחה משהיוף, נשיא קהילת יהודי העיר טורקיסטן ואחיו בנימין ויצחק. במתחם זה התגוררו דמויות חשובות כיצחק ורחל ינאית בן צבי ועוד. כיום שוכנת במבנה ישיבת קמניץ, ורק קירותיו החיצוניים של המבנה נשתמרו.
 בית הכנסת "בבא תמא" - בית הכנסת המרכזי בשכונה.
 בית הכנסת "בביוף יששכרוף" - בית הכנסת שבו התפללו ולמדו המכוונים (המקובלים) שהתגוררו בשכונה בעבר. כיום הוא בית כנסת רגיל ומרכזי בשכונה.
 בית יהודיוף-חפץ - נבנה בשנים 1905–1914 על ידי ישראל וצבי חפץ עבור אלישע יהודיוף ומשפחתו.שלמה חיים אשרוב, מסמרקנד עד פתח-תקוה, תל אביב 1977, עמ' 88. סגנון הבית איטלקי, הוא רב עיטורים ארכיטקטוניים וציורי קיר מפוארים. המבנה שימש למגורי משפחת יהודיוף למן שנת 1922 עד 1948. קודם לעליית בני המשפחה לארץ, נערכו בבית המכונה 'הארמון', אירועים היסטוריים חשובים כמו קבלת פנים לגנרל אלנבי לרגל שחרור הארץ וירושלים מעול העות'מאנים. בשנות הארבעים שכן במבנה בית הספר של חנה שפיצר.רחל ברקאי, משפחת יהודיוף וה'ארמון' בשכונת הבוכרים בירושלים, ירושלים 2024.
 בית שמחיוף - בית זה נבנה על ידי הגביר מלה באי שמחיוף, אשר היה במשך כחמישים שנה נשיא קהילת יהודי קוקנד ומעשירי וחשובי יהודי בוכרה.
 בית הכנסת "שאולוף" - נבנה על ידי האחים בנימין ישראל ונתנאל שאולוף והוכרז כהקדש.
 בית הכנסת חאג' אדוניהו הכהן. של קהילת אנוסי משהד בסוף המאה ה-19 היו במשהד התנכלויות קשות לאנוסים. בשנים אלו נאלצו ראשי קהילת האנוסים לעלות לרגל למכה, וקיבלו את התואר "חג'". יהודים אלה אשר עלו למכה המשיכו בעלייה לרגל גם לירושלים ולמערת המכפלה בחברון. ביניהם היו חג'י יחזקאל וחג'י אדוניה הכהן אשר רכשו אדמות ובנו חצרות עם בתי כנסת על שמם בשכונת הבוכרים בירושלים. בית הכנסת חג'י אדוניה הכהן נוסד בשנת 1900 ובחצר בית הכנסת התגוררו ראשוני משפחות העולים ממשהד.
 בית חאג' יחזקאל - ביתו של אחד מצאצאי אנוסי משהד שהתאסלמו, שבאחד מביקוריו בירושלים בדרכו למכה, שב ליהדותו, שינה את שמו ליחזקאל במקום אסמאעיל, והקים חצר שכללה בית כנסת וחצר מגורים.טקסט=בית הכנסת מתת סולימאנוף בשכונת הבוכרים|ממוזער|בית הכנסת מתת סולימאנוף בשכונת הבוכרים נוסד 1910בית הכנסת מתת סולימאנוף - מתת סולימאנוף עלה מעיר מולדתו קטה - קורגאן. בניסן תרנ"א 1891 עלה עם משפחתו והשתקע בירושלים. בשנת תרנ"ט 1899 הוציא לאור את ספרו של ר' דוד קצין "ויאסוף דוד". מתת סולימאנוף הקים בשכונה בית כנסת אשר מתפקד גם כיום.
 בית צופיוף - נבנה על ידי דוד צופיוף ושלמה צופיוף (אב ובנו), ישיבת פורת יוסף שכנה בבניין אחרי נפילת הרובע היהודי בתש"ח. כיום פועלים בבנין שלשה בתי כנסת.

גלריית תמונות

לקריאה נוספת
אייל מירון, ירושלים וכל נתיבותיה, הוצאת יד בן צבי, 1996
רחל ברקאי, משפחת יהודיוף וה'ארמון' בשכונת הבוכרים בירושלים, ירושלים 2024.
דרור ורמן, הבוכארים ושכונתם בירושלים, ירושלים: יד בן-צבי, ה'תשנ"ב, שאלו שלום ירושלים
זאב לוין (עורך), מרכז אסיה : בוכרה ואפגניסטן, מכון בן צבי, ירושלים 2018.

קישורים חיצוניים

 שכונת הבוכרים באתר עיריית ירושלים






 ד"ר יעקב מאור, הדרה ותפארתה של בוכרה, אתר 'ותוליכנו לשלום'

הערות שוליים

*
קטגוריה:יהדות בוכרה
קטגוריה:ירושלים: שכונות