ה'תקפ"ח

אירועים
 סגירת ישיבת פיורדא בצו שלטונות ממלכת בוואריה.

נולדו
 חשוון – יואל מילר, מאנשי חכמת ישראל, חוקר ומהדיר של ספרות חז"ל, תשובות הגאונים והראשונים, ומורה בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות. (נפטר בכ' בחשוון ה'תרנ"ו)
 כ"ו בכסלו – יוסף הלוי, מחנך, בלשן, מזרחן, ארכאולוג וחוקר מקרא. (נפטר בט"ו בשבט ה'תרע"ז)
 ו' באדר – רבי אליעזר זוסמן סופר, רב וראש ישיבה בקישקונהלש ובפאקש, ממנהיגי היהדות האורתודוקסית ביהדות הונגריה. (נפטר בט' בתשרי ה'תרס"ג)
 ז' באדר – מיכה יוסף לבנזון (מיכ"ל), משורר יהודי מתנועת ההשכלה. (נפטר בה'תרי"ב)
 י"ח באדר – רבי דוד פרידמן, רבה של קרלין ומגדולי הפוסקים ביהדות ליטא. (נפטר בד' באדר ה'תרע"ה)  
 י' באייר – יהודה ברד"ח, מורה, חוקר ופובליציסט יהודי-רוסי, הנזור הראשי לספרים עבריים מטעם האימפריה הרוסית. (נפטר בה'תרס"ג)
 י"א באייר – ראובן קולישר, רופא, סופר ועסקן ביהדות רוסיה, מאנשי תנועת ההשכלה. (נפטר בי"א באלול ה'תרנ"ו)
 ג' בסיוון – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק". (נפטר בה' בשבט ה'תרס"א)

נפטרו
 כ' בתשרי – רבי אליעזר פאפו, פוסק ומקובל, רבה של הקהילה הספרדית בסיליסטרה, וחמבר ספר המוסר "פלא יועץ". (נולד בה'תקמ"ו)
 כ"ה בחשוון – רבי יצחק יואל רבינוביץ, רבה של העיר ליניץ והאדמו"ר השלישי של חסידות ליניץ. (נולד בה'תקנ"ג)
 ט' בכסלו – רבי דוב בר שניאורסון, "אדמו"ר האמצעי", האדמו"ר השני בחסידות חב"ד. (נולד בט' בכסלו ה'תקל"ד)
 י"ח באייר – רבי שלמה בוכנר, רב, ראש ישיבה וצדיק חסידי בגליציה, רב ואב"ד העיר קשאנוב.
 כ"א בסיוון – רבי רפאל מילדולה, רבה של הקהילה הספרדית-פורטוגזית בלונדון, ורב בית הכנסת בוויס-מרקס. (נולד בה'תקי"ד)
 י"ח בתמוז – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נולד בז' באדר ה'תקי"ז)
 כ"ג באב – ישראל יפה, חסיד חב"ד ומדפיס, מראשי קהילת חב"ד בחברון. (נולד בה'תק"ט)
 כ"ד באב – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע, מחבר ספר "מטה אפרים". (נולד בי"ט בכסלו ה'תקכ"א)
 י"ב באלול – רבי משה אליקים בריעה הופשטיין, בנו של המגיד מקוז'ניץ, והאדמו"ר השני בחסידות קוז'ניץ.

לוח שנה

מאפייני לוח השנה