המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון

שמאל|ממוזער|250px|דניאל אלעזר, מייסד המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה (לימים המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון) ונשיאו, 1976 - 1999
המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון, לשעבר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, הוא מכון מחקר ישראלי עצמאי, ללא כוונת רווח, הפועל מאז 1976 בבית מילקן שבשכונת המושבה היוונית בירושלים. המכון מפרסם מחקרים, מפיק יוזמות אסטרטגיות, מפעיל ערוצי מדיה רב־לשוניים, ומקדם רשת שיתופי פעולה עם מכוני מחקר וממשלות ברחבי העולם.

נשיא המכון הוא ד"ר דן דיקר . מנכ״ל המכון הוא שגיב שטיינברג וסגן הנשיא הוא אבירם בלאיש.

חוקרי המכון צברו את ניסיונם באקדמיה, בצה"ל או במסגרות דיפלומטיות מקומיות ובינלאומיות, והם כוללים, בין היתר, את השגריר פרדי איתן, השגריר אלן בייקר, יהונתן דחוח-הלוי, ח'אלד אבו טועמה, ד"ר יצחק ארווין מנסדורף, לני בן דוד, פיאמה נירנשטיין ועודד עילם, ראש חטיבת הפח"ע לשעבר במוסד.

על המרכז
המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון (JCFA) הוא מכון מחקר העוסק בניתוח סוגיות מדיניות, אסטרטגיות וביטחוניות הקשורות למדינת ישראל ולסביבתה האזורית. פעילותו כוללת פיתוח ידע, גיבוש הערכות מצב ויצירת תוכניות פעולה בתחומי החוץ והביטחון.

המרכז מפרסם מחקרים, ניירות עמדה וניתוחים העוסקים במגמות בזירה הבינלאומית ובמרחב האזורי של ישראל, לרבות תהליכים פוליטיים, ביטחוניים וציבוריים. במסגרת עבודתו עוסק המרכז גם בניתוח נרטיבים ותכני מידע שמפרסמות מדינות וארגונים בזירה המדינית והתקשורתית, ובבחינת השפעתם על מדיניות החוץ והביטחון של ישראל.

בנוסף, המרכז מקיים שיתופי פעולה עם גופים ממשלתיים, מוסדות מחקר, אוניברסיטאות וארגונים בינלאומיים, ומארגן מפגשים, כנסים ושולחנות עגולים העוסקים בנושאים מדיניים וביטחוניים. ממצאי המחקר של המרכז משמשים בסיס לדיון ציבורי ומקצועי, ותורמים להעמקת ההבנה של תהליכים מדיניים ואסטרטגיים הנוגעים לישראל.

לאורך השנים פרסם המרכז מאמרים, ניירות מדיניות, ספרים ודו"חות במגוון שפות, ושיתף פעולה עם גופים ממשלתיים, צה"ל, מוסדות אקדמיים, מוסדות משפט ותקשורת, וכן עם מכוני מחקר בישראל ובעולם.

המכון לעניינים עכשוויים (ICA)
ה־Institute for Contemporary Affairs נוסד בשנת 2002 בשיתוף עם ה־Wechsler Family Foundation, ומשמש כזרוע ההסברתית־דיפלומטית של המרכז. הוא מקיים תדרוכים סדירים לדיפלומטים, כתבים זרים, משלחות פרלמנטריות ומומחי מדיניות בנושאים אקטואליים – החל מהאיומים האסטרטגיים על ישראל ועד מענה ישראלי לגלי דה־לגיטימציה. במסגרת המכון יוצאות לאור סדרות הדגל Jerusalem Issue Briefs ו־Viewpoints.

המכון לעניינים יהודיים גלובליים
ה־Institute for Global Jewish Affairs עוסק בזיהוי מגמות עוינות כלפי הקהילות היהודיות בעולם, ומקיים מעקב אחר גלי אנטישמיות קלאסית ומודרנית. המכון מפרסם דוחות וספרים על האנטישמיות החדשה, הכוללים ניתוח תנועת ה־BDS, ארגונים פרו־פלסטיניים באקדמיה, ומימון ממשלתי לדה־לגיטימציה של ישראל באירופה. דמויות בולטות בפעילות זו הן פיאמה נירנשטיין, ד"ר מנפרד גרסטנפלד המנוח, וד"ר דן דייקר.

 היסטוריה 
ממוזער|150x150px|דורי גולד, נשיא המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, 2000 - 2022
המרכז הירושלמי הוקם בשנת 1976 בירושלים, תחילה תחת השם "המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה" (Jerusalem Center for Public Affairs), על ידי קבוצת חוקרים, בראשם פרופסור דניאל יהודה אלעזר, דיפלומטים ובכירים ממערכת הביטחון, שביקשו להקים גוף עצמאי שיבחן את אתגרי מדיניות החוץ, הביטחון וההסברה של ישראל בראייה ארוכת טווח. בראשיתו איגד המכון תחתיו את "המרכז לחקר הקהילות היהודיות" ואת "המרכז הירושלמי ללימודים פדרליים". מראשית דרכו התבסס המרכז על עקרונות של מחקר מעשי, שירות הציבור הישראלי, ושיח עם קובעי מדיניות בארץ ובעולם.

ב-1999 העתיק המרכז את משכנו לבית מילקן (רחוב תל חי 13 פינת רחוב רחל אמנו בשכונת קטמון, ירושלים). באותה שנה, מונה לנשיא המרכז ד"ר דורי גולד, שכיהן קודם לכן כשגריר ישראל באו"ם. הוא הוביל את המרכז במשך יותר משני עשורים. בתקופתו חיזק המרכז את התמקדותו בלגיטימציה הבינלאומית של ישראל, בהגנה על זכויותיה בירושלים ובזירה המשפטית, ובהתמודדות עם אתגרי הדה-לגיטימציה. בהובלתו הפיק המרכז שורה של מחקרים ופרסומים, בהם הספרים "המאבק על ירושלים" ו-"Building a Successful Peace Process". ד"ר גולד הרחיב את שיתופי הפעולה עם קובעי מדיניות בארצות הברית, באירופה ובעולם הערבי, והוביל יוזמות דיפלומטיות חשאיות וגלויות לחיזוק מעמדה של ישראל.

מאז הקמתו פעל המרכז בנקודות שיא בזירה המדינית, הביטחונית והמשפטית של ישראל. במהלך האינתיפאדה השנייה (2000–2005), הוביל המרכז קמפיין הסברתי ומשפטי רחב היקף נגד לוחמה משפטית, תוך תיעוד מתקפות טרור ותעמולה אנטי-ישראלית. לקראת ועידת דרבן הראשונה (2001), שהפכה לזירה אנטי-ישראלית מובהקת, פעל המרכז לבלימת השוואת ישראל לאפרטהייד בדרום אפריקה, באמצעות פרסום ניירות עמדה ודו"חות שזכו להדהוד בדיפלומטיה המערבית. בשנת 2009, ערב כינוס ועידת דרבן השנייה ניהל המרכז קמפיין הסברתי גלובלי שקרא לחרם על הוועידה – קריאה שאומצה בפועל על ידי מדינות דמוקרטיות רבות.

בשנים שלאחר מבצע "עופרת יצוקה" (2009) נמנה המרכז עם הגופים הראשונים שפרסמו ניתוח ביקורתי שיטתי של דו"ח גולדסטון, שגינה את ישראל על מה שכינה "פשעי מלחמה" ברצועת עזה. המרכז הפיץ מענה משפטי מקיף לדו"ח, תוך הדגשת העיוותים המתודולוגיים והכשל בהתייחסות לירי הרקטות מרצועת עזה לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל. פעילות זו כללה חוות דעת משפטיות, תדרוכים לדיפלומטים זרים, ומאמרים בעיתונות הבינלאומית. לימים, כשהשופט גולדסטון חזר בו פומבית מהאשמות המרכזיות בדו"ח, פורסם במרכז כי מדובר ב"הישג חשוב ללוחמה משפטית הפוכה".

לאחר הסכמי אוסלו שימש המרכז פלטפורמה להסברה משפטית ודיפלומטית על משמעותם הביטחונית והמשפטית של ההסכמים, תוך הסתמכות על מומחיותם של שגרירים ועורכי דין, דוגמת השגריר בדימוס עו"ד אלן בייקר שהיה שותף למשא-ומתן המקורי. בעידן הסכמי אברהם (2020 ואילך), העמיק המרכז את פעילותו בזירה האזורית: הוביל שיתופי פעולה עם מכוני מחקר במפרץ הפרסי, הפיק דו"חות מדיניות להטמעת ההסכמים בפועל, והיה שותף לאירוח כנסים ביטחוניים עם בחריין, מרוקו והודו, כחלק מהחזון לשותפות טרילטרלית ישראל–המפרץ–אסיה. לאורך כל תקופות אלו, המרכז תפקד כזרוע דינמית להגנת האינטרסים של ישראל באמצעות שילוב של מחקר, מדיניות, משפט ותקשורת.

בשנת 2023 מונה לנשיא המרכז ד"ר דן דייקר, מומחה לדיפלומטיה ציבורית, לוחמה תודעתית ולמערכות השפעה היברידיות בזירה הבינלאומית. הוא שירת כיועץ בכיר לממשלות ישראל וארצות הברית, בקידום שיח אסטרטגי בנושאים של דה-לגיטימציה, אנטישמיות עכשווית, ויחסי ישראל–ארצות הברית. בעברו שימש כמזכיר כללי של הקונגרס היהודי העולמי. ד"ר דייקר עומד מאחורי מיזמים בתחומי הדיפלומטיה, שיתופי פעולה עם קהילות אפרו-אמריקאיות ואוונגליות בארצות הברית, ומחקרים על הרשות הפלסטינית, חמאס, וחזבאללה.

החל משנת 2023 התרחבה פעילותו של המכון לתחום הדיפלומטיה הציבורית והמאבק בנרטיבים עוינים בזירה הבינלאומית, והוקמו בו מחלקות למדיה רב-לשונית, תחקירים משפטיים, וסיקור העולם הערבי והאיסלמי.

ב־2024 שינה המכון את שמו ל-JCFA – המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון (Jerusalem Center for Security and Foreign Affairs), המשקף את הרחבת פעילותו בזירה הביטחונית והאזורית.

מחקרים
המרכז יוזם מחקרים וניתוחים אסטרטגיים, מדיניים ומשפטיים, תוך התמקדות בסוגיות הרלוונטיות בנושאי ביטחון לאומי ודיפלומטיה יישומית: זכויותיה של ישראל על-פי המשפט הבינלאומי, הטרור הגלובלי, הגרעין האיראני ובחינת רעיונות חדשים לפתרונות אזוריים במזרח התיכון.

גבולות בני-הגנה לישראל
תוכנית "גבולות בני-הגנה לישראל" (Defensible Borders for Israel) היא מהיוזמות המרכזיות והוותיקות של המרכז, ונועדה לגבש תשתית רעיונית, צבאית ומדינית להסדרי גבול בני קיימא לישראל. המושג, שהתעצב לאחר מלחמת ששת הימים, גורס כי גבולות הקבע של ישראל חייבים לאפשר לה הגנה עצמית אפקטיבית גם ללא תלות בצבאות זרים או מנגנוני ביטחון בינלאומיים. המודל שפותח במרכז מתבסס על עומק אסטרטגי, שליטה בגורמי שטח קריטיים (כגון בקעת הירדן והרי שומרון), ויכולת תגובה מהירה לאיומים היברידיים. במסגרת היוזמה פותחו סימולציות ומפות תלת-ממדיות, נערכו תדרוכים לקובעי מדיניות בארץ ובעולם, ופורסמו דו"חות מדיניות שהשפיעו על עיצוב השיח הביטחוני והדיפלומטי הבינלאומי. התוכנית גיבשה שפה מקצועית רלוונטית לשיח האמריקאי והבינלאומי, וביססה את הצורך בקווי הגנה שאינם מבוססי קווי 1967 – תוך שילוב שיקולים טופוגרפיים, ביטחוניים ודמוגרפיים.

לאחר טבח שבעה באוקטובר 2023, התרחב המושג והועמקו יישומיו, תוך הבנה שגבולות בני־הגנה אינם נוגעים רק לקווים חיצוניים אלא כוללים גם אזורי חיץ פנים־טריטוריאליים, מרחבים סטריליים בין יישובים אזרחיים לשטחי אויב, ופריסת כוחות קבועה להגנה מפני חדירות טרור. הדגש עבר מהגנה מסורתית בלבד להגדרה חדשה של גבולות בני־הגנה כאזורים מרובי שכבות הגנה פיזית, תודעתית, טכנולוגית ודמוגרפית.

אחריותיות ורפורמה ברשות הפלסטינית
מאז 2016 מתעד המרכז את התמריצים הכספיים שהרשות הפלסטינית מעניקה למחבלים כלואים ולבני משפחותיהם, במסגרת מדיניות המכונה "Pay-for-Slay" (תשלום תמורת הרג), הפרויקט חוקר את המערך שהקימה הרשות של תשלומים מוסדרים המבוצעים על ידי מוסדותיה הרשמיים (כגון המשרד לענייני אסירים), ובהם משכורות חודשיות שמדורגות לפי שנות מאסר, בונוסים לביצוע פיגועים קשים, וקצבאות קבועות למשפחות שהידים.

המרכז הקים מאגר מידע מפורט המתעד את מנגנוני התשלום, מבנה התקציב הייעודי לכך, וזהות הנהנים מהמערכת. את היוזמה מוביל סגן-אלוף (במיל') עו"ד מוריס הירש, והיא שימשה בסיס לחקיקת חוק Taylor Force בארצות הברית (2018), ולהחלת חוק קיזוז כספי טרור בישראל.

פעילות המרכז כוללת גם ניתוח חקיקתי בינלאומי, תיעוד של פרקטיקות מושחתות בתוך מערכת השלטון הפלסטינית, ופנייה למדינות תורמות בדרישה להתנות כל סיוע כספי לרש"פ ברפורמות של שקיפות, דמוקרטיזציה וחינוך לערכים של פיוס.

נוסף לכך, המרכז עוסק בחשיפת ההסתה לשנאה ולטרור במערכת החינוך הפלסטינית, בהערכת תפקוד מוסדות אזרחיים של הרשות באירופה, ובהגשת חוות דעת משפטיות הקוראות להכרה בכך שמדיניות התמריצים מעודדת טרור ומהווה הפרה שיטתית של הדין הבינלאומי.

זכויותיה המשפטיות של ישראל
מאז הקמתו, המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון פועל לקידום ביסוס ההסברה לזכויותיה המשפטיות של מדינת ישראל במערכת הבינלאומית. פרויקט זה נועד להתמודד עם טענות משפטיות כוזבות, להציע תשתית מבוססת של נימוקים חוקיים, ולהוות משקל נגד לשיח הבינלאומי העוין לעיתים קרובות את ישראל.

מטרת הפרויקט היא להציג את הרקע ההיסטורי והמשפטי לזכותו של העם היהודי למדינה ריבונית בארץ ישראל, לעגן את מעמד ירושלים כבירת ישראל, ולבחון את חוקיות הפעילות הישראלית באזורים שבמחלוקת לאור המשפט הבינלאומי הפומבי.

במסגרת זו, המרכז – בהובלת השגריר בדימוס עו"ד אלן בייקר – מפרסם ניירות עמדה, חוות דעת משפטיות, וספרים מחקריים. בין הפרסומים הבולטים נמצא ספרו של בייקר "Jerusalem and the Legal Rights of the Jewish People" הסוקר את הבסיס החוקי להכרה בינלאומית בריבונות ישראל בירושלים וביהודה ושומרון, בהתבסס על מסמכים מכוננים כמו כתב המנדט הבריטי והחלטות חבר הלאומים. בספרו המאוחר יותר "Israel Under Fire", מציג בייקר כיצד נעשה שימוש שיטתי בדין הבינלאומי ככלי לחתרנות פוליטית נגד ישראל, וקורא לגיבוש נרטיב משפטי־ריבוני מגובה עובדות ותשתית נורמטיבית.

הפרויקט כולל גם תדרוכים לגופים בינלאומיים, סיוע משפטי לבתי משפט זרים, פעילות מול מועצת זכויות האדם של האו"ם, ושותפות עם מוסדות מחקר משפטיים בישראל ובעולם.

Daily Alert
"Daily Alert" הוא שירות עדכונים יומי שמפיק המרכז הירושלמי מזה יותר משני עשורים. השירות מספק תקצירים, מאמרים, ופרשנויות מתוך התקשורת הבינלאומית על נושאים הקשורים לישראל, המזרח התיכון, מדיניות בינלאומית, מאבק באנטישמיות, טרור ודיפלומטיה. הפלטפורמה מופצת בשפה האנגלית ומיועדת לקובעי מדיניות, עיתונאים, אנשי אקדמיה ודיפלומטים ברחבי העולם.

המיזם נחשב לאחד מהשירותים הבולטים בתחומו ומשמש מקור מידע יומיומי עבור עשרות אלפי מנויים, לרבות גורמי ממשל, דוברים ופרשנים בתקשורת הבינלאומית.

פרסומים ויוזמות בנושא ירושלים
המרכז הירושלמי עוסק מזה עשורים במאבק למען מעמדה המאוחד של ירושלים כבירת ישראל. סדרת הפרסומים Jerusalem Issue Briefs מספקת ניתוחים קצרים וממוקדים, שנכתבו לרוב על ידי דיפלומטים, חוקרים ובכירי ביטחון, ומספקים מידע והקשרים היסטוריים, משפטיים וביטחוניים לסוגיות שעל סדר היום הירושלמי. הפרסומים הללו מופצים בקרב דיפלומטים, עיתונאים, אנשי ממשל ומובילי דעת קהל.

סדרה משלימה, Jerusalem Viewpoints, מציגה ניתוחים מעמיקים יותר בנושאים כמו הר הבית, האתרים הקדושים, זכויות יהודיות בעיר העתיקה והשלכות בינלאומיות של יוזמות לחלוקת ירושלים. ניתוחים אלו נתמכים בעבודת שטח מחקרית, מסמכים היסטוריים ומפות משפטיות.

מיזם נוסף בתחום הוא Jerusalem Letters, סדרה שנכתבה בשנות ה־80 וה־90, שהציגה מחקרים קונספטואליים על החברה הירושלמית, דמוגרפיה, אתגרים מוניציפליים, יחסי דת־מדינה ופעילות האו"ם בעיר.

מרכז ללוחמה תודעתית, דיפלומטיה ותקשורת
המרכז ללוחמה תודעתית, דיפלומטיה ותקשורת של JCFA הוקם בשנת 2024, והוא מהווה את זרוע המדיה האסטרטגית של המכון. המרכז מתמחה בזיהוי, ניתוח וסיכול נרטיבים עוינים כלפי ישראל, ובהובלת דיפלומטיה ציבורית רב-ערוצית בזירה הבינלאומית. מטרתו המרכזית היא לחזק את יכולתה של ישראל להיאבק באיומים תודעתיים, תוך שימוש בכלים של הפקה תוכניתית, ניתוח שיח, ושידור מסרים ישירים לקהלי יעד. המרכז מתמחה בניתוח שיח תודעתי עוין וחשיפתם, פיתוח נרטיבים חיוביים לישראל, והפצתם באמצעים דיגיטליים לקהלי יעד ברחבי העולם.

לצורך כך הוקמה מערכת מולטימדיה הכוללת אולפן מקצועי, ציוד צילום, דיבוב ועריכה רב-לשונית, וערוצי תוכן דיגיטליים המופקים בעברית, אנגלית וערבית.
הפלטפורמות המרכזיות של המרכז כוללות:
 East to West – ההסכת המרכזי של JCFA באנגלית, בהנחיית שרה מרטינז עמיר. הסדרה מתמקדת בזירה הגאופוליטית של המזרח התיכון וישראל, דרך ראיונות עם חוקרים, דיפלומטים, ואנשי ממשל מהאזור ומהמערב.
  فضح الأكاذيب (חשיפת שקרים) – סדרה בערבית בת 9 פרקים אשר מפריכה דיסאינפורמציה אנטי־ישראלית ומציגה את הנרטיב הישראלי לקהל דובר ערבית.
 War Room Briefing – תדרוך ביטחוני שוטף שהופק בתחילת מלחמת חרבות ברזל על ידי צוות המרכז, ושודר בקביעות במשך כ-150 פרקים. הסדרה עסקה באירועים אקטואליים, התמודדות עם טרור היברידי, ולחימה בזירת הרשתות החברתיות.

המרכז מקיים פעילות שוטפת ברשתות החברתיות – כולל X (לשעבר טוויטר), פייסבוק, לינקדין, יוטיוב ואינסטגרם – ומפיק תכנים מותאמים לכל פלטפורמה. המרכז מפעיל גם הכשרות מקוונות לדיפלומטים, דוברים ממשלתיים, סטודנטים ופעילי הסברה, במטרה לבנות שדרה מקצועית של נציגים פרו-אקטיביים בזירה הציבורית.

דיפלומטיה מעשית
המרכז הירושלמי לענייני חוץ וביטחון יצר מערך לקידום יחסי המזרח התיכון–ישראל–ארצות הברית, בהובלת נשיא המרכז ד"ר דן דייקר ובשיתוף פעולה עם צוות חוקרים אמריקאי הכולל את דליה זיאדה, חוסיין אבובכר מנסור וד"ר דייוויד וורמזר. מיזם זה שואף לבנות גשר בין המזרח התיכון המתון, ישראל וארצות הברית, תוך חיזוק הבריתות הדמוקרטיות באזור.

המרכז מפתח תוכניות חינוכיות לקמפוסים בארצות הברית, ומביא מרצים ופעילים מהמזרח התיכון למסעות הרצאות ודיונים אקדמיים, במטרה להציג נרטיב אזורי אותנטי המתנגד להשפעתם של משטרים כדוגמת איראן וקטאר. הפעילות מתמקדת בהפרכת נרטיבים אנטי-ישראליים, אנטי-ציונית ואנטי-אמריקאיים, ומבוצעת בשיתוף פעולה עם קהילות סטודנטים, חוקרים וארגונים יהודיים ופרו-ישראלים.

כחלק ממאמצים אלה, הוקמה תשתית של דיפלומטיה אקדמית וציבורית, הכוללת מרצים, חוקרים ואנשי רוח ממדינות המזרח התיכון, דוברי אנגלית ומביאים זוויות אותנטיות ונתמכות במחקר עדכני. המטרה המרכזית היא להציע נרטיב מהימן של המזרח התיכון המתון, המבוסס על גישות מקומיות ותרבותיות אותנטיות.

הקמפיין החינוכי מתנהל על רקע התפשטות נרטיבים עוינים בקמפוסים, שמוזנים לעיתים קרובות מתעמולה של מדינות כמו קטאר ואיראן. המרכז פועל להדוף את אותם נרטיבים באמצעות כלים של השכלה, חשיפה ועימות רעיוני. בנוסף לפעילות בקמפוסים, המרכז מקיים מפגשי שולחן עגול עם קובעי מדיניות אמריקאיים, תדרוכים לסגלי קונגרס ופרלמנטים מקומיים, ושיתופי פעולה עם ארגוני שטח וקהילות פרו-ישראליות ברחבי ארצות הברית.

המרכז עוסק גם בפעילות דיפלומטית מול ממשלות, מוסדות מחקר וגורמי מדיניות ברחבי העולם. באמצעות משלחות, תדרוכים פרלמנטריים, יוזמות תוכן ופרויקטים חוצי-יבשות, המרכז מבסס שותפויות אסטרטגיות ומעודד מדיניות פרו-ישראלית.

בנוסף לפעילות בזירה האמריקאית, המרכז בונה גשרים אסטרטגיים עם מדינות המפרץ, כחלק ממאמץ מתמשך לעיצוב קואליציה אזורית מתונה מול ציר איראן–קטאר. במסגרת זו נחתם מזכר הבנות עם מכון המחקר Derasat בבחריין, במטרה להעמיק את שיתוף הפעולה האזורי בתחומי ביטחון ימי, ניטור השפעה איראנית ודיאלוג אסטרטגי בין מכוני מדיניות. המרכז מקיים פורומים מקצועיים משותפים עם גופים ממדינות המפרץ, כגון מרוקו, איחוד האמירויות ובחריין, תוך דגש על יצירת שיח פרו-מערבי המבוסס על יציבות, ביטחון והבנה בין דתית. נוסף על כך, המכון משתף פעולה עם Vivekananda Foundation מהודו במסגרת יוזמות אינדואו־אברהמיות לקידום ביטחון אזורי, סחר חוצה יבשות, והתמודדות עם איומים אסימטריים משותפים.

פרויקט המאבק בדה־לגיטימציה
המכון מוביל זה שנים קו חזיתי במאבק בתנועות חתרניות שנועדו לשלול את זכותה של ישראל להתקיים. הפעילות כוללת ניתוח עומק של תנועת ה־BDS, חשיפת קשרים עם גורמי קצה איסלאמיים, ותיעוד פעילותם של ארגוני סטודנטים אנטי־ישראליים בקמפוסים.

המרכז פרסם ספרים כמו BDS Unmasked ו־Students for Justice in Palestine Unmasked, שמנתחים את שורשי הארגונים, המקורות המממנים אותם, וטקטיקות הפעולה. כמו כן, המרכז פועל בזירה המשפטית לבידול בין חופש ביטוי לבין הסתה אנטישמית במסווה פוליטי.

תוכנית "מדברים מזרח תיכון"
באפריל 2024 השיק המרכז הירושלמי את המחזור הראשון של תוכנית ההכשרה "מדברים מזרח תיכון" – התמחות ייחודית שנועדה להכשיר סטודנטים ישראלים להיכרות מעמיקה עם התרבות, החשיבה והחברה הערבית והמוסלמית. במסגרת התוכנית, המתקיימת בירושלים וברמת השרון, משתתפים – סטודנטים מצטיינים משנה ג׳ ומעלה ממגוון תחומים – נפגשים עם דיפלומטים ישראלים ובינלאומיים, בכירים לשעבר במערכת הביטחון, ועיתונאים מהעולם הערבי. ההכשרה כוללת קורסים ללמידת ערבית מדוברת, דיפלומטיה, הסברה, אסלאם, משפט בינלאומי, וסיורים בשטח. בסיומה ניתנת למצטיינים אפשרות להשתלב בתוכנית מנהיגות אזורית.

 פרסומי המכון 
המכון מפרסם את תוצאות מחקריו במאמרים, ניירות עמדה, ספרים ופרסומים; רוב הפרסומים רואים אור בעברית ובאנגלית, במקביל. הם מופצים אלקטרונית לרשימת מנויים ולמקבלי ההחלטות ומעצבי דעת קהל בארץ ובעולם, וכן מועלים לאתר האינטרנט של המרכז.
סוגיות מדיניות, אסטרטגיות וביטחוניות במזרח התיכון — הפרויקט עוסק בצורכי הביטחון של ישראל (גבולות בני הגנה), מעקב אחר ההתפתחויות באיראן ובמדינות האזור, והטרור הגלובלי. הפרויקט כולל מחקרים ופעילות נרחבת בזירה הבינלאומית להסברת עמדותיה הביטחון ופעולותיה של ישראל בנוגע לסכסוך הישראלי–פלסטיני והמלחמה נגד הטרור.
(ICA (Institute for Contemporary Affairs — מכון להצגת עמדותיה של ישראל בסוגיות שוטפות באמצעות תדרוכים לדיפלומטים ועיתונאים זרים, הכנה והפצה של מידע רלוונטי. המכון הוקם בשנת 2002 בשיתוף עם קרן משפחת וקסלר מארה”ב. במסגרת המכון מתפרסמות הסדרות Jerusalem Issue Brief, Jerusalem Viewpoint
ירושלים והתהליך המדיני — הפרויקט כולל מחקרים על הזכויות המשפטיות וההיסטוריות של ישראל בירושלים על פי הסכמים קיימים ומסמכי או”ם וניתוח הסכנות בתרחיש של חלוקת הבירה.
הפורום למשפט בינלאומי — הפורום מתמודד עם סוגיות הנוגעות למשפט הבינלאומי במאבקה של ישראל נגד הטרור ומספק מענה להאשמות נגד ישראל בגין החזקתה בשטחים הנתונים במחלוקת וזכותה להגנה עצמית. כמו כן פועל המרכז לקידומה של אמנה בינלאומית נגד הסתה לטרור.
 המאבק בדה–לגיטימציה של ישראל — המרכז פועל בכל הזירות הרלוונטיות נגד המהלכים לערעור מעמדה של ישראל כמדינה לגיטימית במשפחת העמים, ולהכפשתה באמצעות דוחות עוינים של המועצה לזכויות אדם של האו"ם (דו"ח שאבאס) בדבר התנהגות צה"ל בעת לחימה.
 יחסי ישראל-אירופה — ניתוח מערכת היחסים בין אירופה לישראל על רקע ההתפתחויות המדיניות האחרונות והפצת חומר הסברתי בשפות אירופאיות.

 תוכניות המחקר במרכז 
למרכז מספר תוכניות ופרויקטים מחקריים, כמו גם יוזמות נוספות:
 היוזמה לדרישת אחריותיות מהרשות הפלסטינית – בשנת 2016 פתח המרכז ביוזמת מחקר לתיעוד התשלומים הרשמיים של הרשות הפלסטינית עבור מחבלים ובני משפחותיהם. דבר זה הוביל לחקיקה, הן בישראל והן בקונגרס האמריקני (חוק טיילור פורס), שהתנה סיוע לרשות הפלסטינית בביטול התשלומים הללו, המעודדים טרור. המרכז מרחיב את היוזמה נגד תשלומי הטרור ("pay for slay") לדרוש מהרשות הפלסטינית לתת דין וחשבון לשחיתות, לתעמולת ה"אפרטהייד" ולוחמה משפטית (Lawfare) בינלאומית כנגד מדינת ישראל. המרכז מתכוון לפעול לגיוס תמיכה בינלאומית בקרב מדינות למטרות הבאות: חיוב הרש"פ למתן את ההסתה האלימה כנגד ישראל וכנגד יהודים; עצירת החתירה של הרש"פ תחת קיומה של ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי מעל במות בינלאומיות; חשיפת הרטוריקה האנטישמית של הרש"פ והלוחמה המשפטית-מדינית במוסדות הבינלאומיים; פיתוח והעמקת הדיון הביקורתי במערב על הנרטיב הפלסטיני; הגברת פרופיל ישראל במערב כמקדם של שלום; תמיכה ברשות פלסטינית מתונה שתקדם חברה חופשית ודמוקרטית כמייצגת אמיתית של האינטרסים של הפלסטינים.
 יוזמה לחשיפת "אנטישמיות האפרטהייד" – בשנת 2016, השיק המכון הירושלמי יוזמה בינלאומית למאבק ב"אנטישמיות האפרטהייד". ד"ר דן דייקר, נשיא המרכז, ביקר בדרום אפריקה וגייס מנהיגים מהממשל, העולם העסקי והאקדמיה למיזם מחקרי משותף להפרכת קמפיין ה"אפרטהייד" של ה-BDS כנגד ישראל. בשנת 2020, חבר המרכז הירושלמי למנהיגים שחורים מארצות הברית, וחוקרים ערבים ויוצאי אתיופיה ישראלים כדי לחשוף את הלוחמה המדינית באמצעות פרסום ספרו המקיף Israelophobia and the West, אשר פרופ' אלן דרשוביץ כינה "התנ"ך להבנת האנטישמיות החדשה". בכוונת המרכז ושותפיו להפוך את הממצאים המחקריים לפעולות דיפלומטיה יישימות.
 פרויקט מנהיגות שחורה פרו-ישראלית – המרכז מקיים פרויקט משותף דיפלומטי-חינוכי בשם P.E.A.C.E.-Promise עם המכון האמריקני לסולידריות שחורה עם ישראל (IBSI), שמטרתה חינוך והעצמת מנהיגים ומשפיענים צעירים שחורים-אמריקנים ואפריקנים דרך עובדות פוליטיות והקשר היסטורי, במטרה למגר אנטישמיות בקרב קהילת השחורים ולהגביר הבנה ושיתוף פעולה בין שחורים, יהודים ומדינת ישראל. פרויקט "Promise" של המרכז ו-IBSI, הכולל בפעילותו משלחות דיפלומטיות לאפריקה וישראל, מדגיש את ההיסטוריה והחשיבות של קשרי ישראל-אפריקה, ושחורים ויהודים. הגישה ההוליסטית-חינוכית של IBSI כוללת לימוד ההיסטוריה השחורה האותנטית, כולל ההזדהות העמוקה של כנסיות הקהילות השחורות עם ישראל ועם הרוחניות הציונית. בנוסף, הגישה החזיתית והישירה של IBSI בסוגיות קונטרוברסליות, כמו דיון בסכסוך הישראלי-פלסטיני ויחסי יהודים ושחורים, וכן חינוך והסברה מתמשכים בארצות הברית, מבדלים פרויקט זה מארגוני ההסברה האחרים, אשר רק מביאים צעירים לסיורים בארץ, ללא פעילויות המשך. במהלך משלחת IBSI לדרא"פ, זימבאבווה וישראל, יילמדו השגרירים מקרוב על הגיוון התרבותי, הדתי והאתני בישראל, וכן על הישגיה הטכנולוגיים והשותפות רבת השנים של ישראל עם מדינות אפריקה.
 שותפות ערבית-ישראלית-הודית בביטחון לאומי – חתימת "הסכמי אברהם", הסכמי שלום ונורמליזציה היסטוריים בשנת 2020, הביאה לשיתוף פעולה בין ישראל לשכנותיה הערביות בתחומי ביטחון לאומי ודיפלומטיה יישומית, וכן שת"פ במסחר, בהייטק, במודיעין, בתשתיות, ובקיימות. המרכז חבר למכון למדיניות Derasat מבחריין, והמכון למדיניות לדרום החדש (Policy Center for the New South), של מרוקו. שותפויות אלה מבטיחות את ההגדרה של הפרופיל של ישראל כחברה מן השורה, המשולבת באופן מלא בקרב הרוב הערבי של המזרח התיכון. המרכז, יחד עם שותפיו האזוריים, ימשיך לתעד ולחשוף את המרוץ האיראני להגמוניה תחת מטריה גרעינית מתפתחת, באמצעות מחקרי מדיניות והמלצות עבור מקבלי החלטות ברחבי האזור.
 שותפות אסטרטגית אפריקאית-ישראלית – המרכז ממנף ומרחיב את שותפויות הסכמי אברהם אל יבשת אפריקה. מדינות אפריקה פונות אל עבר ישראל כעוגן של ביטחון, יציבות, ושגשוג, מתוך ראיית יכולותיה הטכנולוגיות של ישראל כפתרון לבעיית הביטחון התזונתי, התפלת מים, ופיתוח תשתיות לדורות הבאים. המרכז מקבל פניות ממרכזי מחקר מובילים באוגנדה, קניה, סודאן, ובמדינות השוכנות על הים האדום, ג'יבוטי וסומלילנד. המרכז משתף פעולה עם מכוני המחקר באתיופיה, המכון ליחסי חוץ (IFA), והמכון למחקרי שלום וביטחון (IPSS), ליצירת סדר יום משותף באמצעות חילופי משלחות ממשלתיים, פרלמנטריים ודיפלומטיים; התייעצויות באמצעות סדנאות, שולחנות עגולים, הסכתים וסרטוני וידאו; כנס שנתי על אתגרי הביטחון הלאומי של ישראל ואפריקה; המלצות מדיניות בנושאי מודיעין אסטרטגי, ביטחון לאומי וצבאי, וביטחון בנושאי תשתיות, מזון ומים ועוד.
 כנס אפריקה־המזרח התיכון 2022 – אירוע בהשתתפות נציגים מ־25 מדינות, כולל מדינות ללא יחסים דיפלומטיים עם ישראל, שהתקיים בירושלים. הכנס כלל סיורים בכנסת, מפגש עם יו"ר הכנסת, ברכה מהנשיא הרצוג, ופאנלים בנושאי קשרי אפריקה־ישראל.

קישורים חיצוניים






הערות שוליים

*
קטגוריה:ירושלים: עמותות
קטגוריה:קטמון