דורי ספיבק

דורי ספיבק (נולד ב-19 בדצמבר 1968) הוא שופט בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, החל ממרץ 2011 ומשנת 2020, סגן נשיאת בית הדין. בינואר 2025 מונה במינוי בפועל לבית הדין הארצי לעבודה, מינוי שנכנס לתוקף באפריל 2025, למשך שנה.

לפני מינויו לשופט, היה ספיבק סגן מנהלת הקליניקות המשפטיות הפועלות בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, יו"ר הנהלת האגודה לזכויות האזרח בישראל, פעיל במרכז אדוה ופעיל מרכזי בקהילה הגאה.

ביוגרפיה
ספיבק הוא יליד פתח תקווה. לאחר שירותו הצבאי התנדב בהוראת אנגלית במחנה פליטים בגבול תאילנד-בורמה.

עורך דין וכלכלן בהכשרתו, בוגר החוג לכלכלה ובוגר בהצטיינות של הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה. בעל תואר שני מבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, בה קיבל גם מינוי כעמית מחקר בתוכנית לזכויות אדם. עבודת המאסטר שלו עסקה בנושא ייצוג אנשים עם מוגבלות נפשית. בשנת 1996 החל ללמד בקליניקה לזכויות אדם שבפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב. במסגרת פעילות הקליניקה ייצג ספיבק באופן שוטף ארגונים ויחידים הנזקקים לסעד משפטי. החל משנת 2000 ועד שנת 2011 שימש גם בתפקיד סגן מנהלת התוכניות הקליניות שבפקולטה, אותן ניהלה פרופ' נטע זיו.

 כעורך דין וכפעיל חברתי 
לפני מינויו לשיפוט, היה ספיבק מהבולטים בקהילת זכויות האדם בישראל וזכויות להט"ב בפרט (ראו את הערך "מעמד ההומוסקסואלים בישראל"). בתפקידיו השונים הוביל הליכים משפטיים במגוון נושאים הקשורים לזכויות האדם והאזרח במדינת ישראל, כגון הזכות לבריאות (חיזוק סל התרופות), חובת ייצוג משפטי לחולי נפש בוועדות פסיכיאטריות, זכויות אסירים ועצירים (מיטה לכל אסיר), סלקציה ואפליה בקבלה ליישובים, זכויות עובדים זרים, ועוד.

במשך מספר שנים היה חבר הנהלת האגודה לזכויות האזרח בישראל, וב-2007 נבחר על ידיה לתפקיד יו"ר ההנהלה, תפקיד בו כיהן עד יוני 2010. הוא כיהן כיועץ המשפטי של אגודת הלהט"ב, ולאחר שהקים את הוועדה לזכויות ההומואים והלסביות בלשכת עורכי הדין בישראל, הוא עמד בראשה. ספיבק ניהל תיקים משפטיים רבים ועקרוניים בעניין זכויות הלהט"ב כגון בג"ץ קלפים פתוחים, שביטל את החלטת שר החינוך שלא לשדר תוכנית העוסקת בבני נוער הומואים ולסביות בישראל, ופסק דין חלוצי שניתן על ידי בית המשפט המחוזי בנצרת ב-2004, שקבע שבן זוג בן אותו מין זכאי ככל ידוע בציבור לרשת את דירת בן זוגו זה 40 שנים, אף אם בן הזוג נפטר בלא שהותיר אחריו צוואה.

ביוני 2015 במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב זכה ספיבק להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.

כשופט
במרץ 2011 מונה לשופט בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב. עם מינויו, דווח בתקשורת כי הוא ההומו הראשון מחוץ לארון המתמנה לשופט. במאי 2020 מונה לסגן נשיאת בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב. בינואר 2025 מונה כשופט במינוי בפועל למשך שנה לבית הדין הארצי לעבודה. המינוי נכנס לתוקף ב-1 באפריל 2025.

בשנת 2013, היה ספיבק לשופט הראשון בבתי הדין לעבודה אשר פסק בתובענה ייצוגית של עובדים כנגד מעסיקם.

ב-2015 פסק כי המדינה תדרש להחזיר לעובדיה המשרתים במילואים כספים שנוכו משכרם שלא כדין.

בשנת 2020 דחה ספיבק את עתירת וועד הטייסים כנגד הסכם ההתייעלות הקיבוצי שחתמה ההסתדרות מול הנהלת אלעל על רקע המשבר אליו נכנסה החברה בתקופת הקורונה.

בפסק דין חריג משנת 2021, דחה ספיבק הצעת פשרה בתובענה ייצוגית שהוגשה כנגד חברת כוח אדם בגין רכיבי שכר שלא שולמו לעובדים, וקבע כי מדובר בפשרה 'לא ראויה' - על אף שהפשרה הוצעה על ידי בית הדין הארצי לעבודה.

באפריל 2025 קבע ספיבק כי רשת החינוך החרדית בית יעקב המזוהה עם יהדות התורה רשאית לנכות 2% משכר עובדיה כתרומה לעמותה - ובתנאי שקיבלה את אישורם בכתב.

ספיבק עמד בראש ועדה שהקימה הנהלת בתי המשפט לקביעת נהלים לאופן הפנייה של שופטים ורשמים לאנשים על הקשת הטרנסית

חיים אישיים
מתגורר בתל אביב. בן זוגו מזה שנים רבות הוא פרופסור ישי בלנק מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.

 מאמרים נבחרים 
 "פרשת דנילוביץ: בין איסור הפליה על רקע נטייה מינית להכרה במשפחה הגאה" 75 שנות עצמאות במשפט (2023).
 "על הצטמצמות ההיבט החינוכי החינוכי בתפקיד השיפוטי" מעשי משפט ט', 203 (2017).
"זרקור: שלוש הערות על בג"ץ "קלפים פתוחים"", זכויות הקהילה הגאה בישראל: משפט, נטייה מינית וזהות מגדרית, 527 (2016).
"קונדומים על אוטובוסים - על תהליך גיבושה של פשרה בתיק חופש ביטוי", בתוך שקט, מדברים! התרבות המשפטית של חופש הביטוי בישראל (מיכאל בירנהק עורך, 2006)
 "מערכת חינוך לא מוכרת", גיליון עדאלה מספר 5, ספטמבר 2004
 יובל יונאי ודורי ספיבק, "בין שתיקה לגינוי: הבניית הזהות של ההומואים בשיח המשפטי בישראל 1988-1948", סוציולוגיה ישראלית מס' 2 (1999) 293-257

קישורים חיצוניים




 ראיון וידאו עם עו"ד דורי ספיבק, בלוג הקליניקות

ידיעות אודות פסקי דין 
 המגזין אושרת קוטלר, ערוץ 10, שיכון ובינוי עשתה הכל כדי לקבל את המסמכים האלה בחזרה אבל נכשלה. בדיון משפטי, שנערך לפני כשבועיים, קבע בית הדין לעבודה כי הדרישה של החברה לקבל את המסמכים האלה בחזרה, כמו גם הדרישה שבן שמעון יחשוף לאיזה עיתונאים העביר את המידע, היא בגדר תביעת השתקה - תביעה שמטרתה "להרתיע מפני השמעת ביקורת או מפני חשיפת האמת".











הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בתי הדין לעבודה
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:ראשי האגודה לזכויות האזרח
קטגוריה:קליניקות משפטיות בישראל
קטגוריה:חוקרים להט"בים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה: משפטים
קטגוריה:עורכי דין להט"בים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968