המרכז הרפורמי לדת ומדינה

המרכז הרפורמי לדת ומדינה (לשעבר: המרכז לפלורליזם יהודי) הוא הזרוע הציבורית והמשפטית של התנועה הרפורמית - יהדות מתקדמת בישראל. המרכז פועל באמצעים משפטיים וציבוריים לקידום זכויות האדם, שוויון, חופש דת ומצפון, פלורליזם דתי, סובלנות, זכויות הפרט וצדק חברתי בישראל.

שמאל|ממוזער|הלוגו הרשמי של המרכז הרפורמי לדת ומדינה

המרכז הוקם ב-1987 על ידי הרב אורי רגב, שעמד בראשו עד 2002. מאז 2002 עומדת בראשו ענת הופמן. בין השנים 2003–2009 כיהן הרב עו"ד גלעד קריב כסגן ראש המרכז. מנכ"לית המרכז היא עורכת הדין אורלי ארז-לחובסקי, שנכנסה לתפקיד בספטמבר 2021. קודמתה בתפקיד הייתה הרבה נועה סתת.

עמודי התווך עליהם מושתתת פעילות המרכז הם גישה יהודית ליברלית וערכי הדמוקרטיה, והוא פועל ברוח דרכה של התנועה ליהדות מתקדמת: יהדות רבת פנים, המתחדשת ברוח הזמן, המשלבת ערכי מסורת עם תפיסת עולם ליברלית של צדק חברתי ושוויון, ומקיימת שוויון בין גברים לנשים בנישואין, בתפילה, בטקסי החיים ובחיי הקהילה.

תחומי פעילות ופרויקטים
 המחלקה המשפטית: מנהלת מאבק להכרה בזכויות התנועה הרפורמית, בפעילות רבניה ובגיור הרפורמי, ולהקצאת משאבים באופן שוויוני לקהילות התנועה. עותרת בשם יחידים וארגונים, במקרים של פגיעה בזכות לחופש דת ובפגיעה בשוויון מטעמי דת, גזע ומין.
 המחלקה הציבורית: פועלת למען תקינות חלוקת המשאבים הציבוריים, לקידום ערכי הפלורליזם והשוויון, חופש הדת והמצפון, באמצעות ייזום הצעות חוק ופעילות לקידומן בכנסת, בשיתוף פעולה עם קואליציות של ארגונים חברתיים. משפיעה על מקבלי החלטות ודעת הקהל באמצעות לובי בכנסת ובמשרדי הממשלה, פרסום ניירות עמדה בנושאים שונים של דת ומדינה ושימוש באמצעים מקוונים.
 המרכז לסיוע משפטי לעולים: הוקם ב-1992 כדי לסייע לעולים במכלול הבעיות של התאקלמות בארץ חדשה. המרכז מסייע לעולים ולבני משפחתם בייעוץ ובייצוג משפטיים בסוגיות הנוגעות לעלייה מתוקף חוק השבות ולמעמד בישראל, בעיקר מול משרד הפנים.
המרכז לנפגעות ונפגעי גזענות: מרכז משפטי שבשנת 2017 כדי לסייע לנפגעי גזענות לעמוד על זכויותיהם החוקיות ולקבל סיוע משפטי ונפשי (בשיתוף עם עמותת "עו"סים שלום"), וכן לתעד את ממדי התופעה. המרכז מקבל דיווחים מנפגעים ומעדים בשפות עברית, ערבית, רוסית ואנגלית, מפרסם דוחות שנתיים ומטפל בפניות ציבוריות. מאז הקמתו, טיפל המרכז במעל 200 פניות והעביר את המספר הגבוה ביותר של פניות להיחידה הממשלתית לתאום המאבק בגזענות.

עתירות משפטיות שהגיש המרכז הרפורמי לדת ומדינה
המרכז הרפורמי לדת ומדינה פועל להשגת חופש דת ושוויון לתנועה הרפורמית. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 בעקבות שורת הליכים משפטיים, הוכר גיור רפורמי וקונסרבטיבי המתבצע בתפוצות לצורך קבלת אזרחות מכוח חוק השבות. גיור רפורמי וקונסרבטיבי המתבצע בארץ מוכר לצורך שינוי הרישום במרשם האוכלוסין.
 בשורת עתירות הכיר בית המשפט העליון בחובה לאפשר את כניסתם של נציגים רפורמיים וקונסרבטיביים למועצות דתיות.
 פסק הדין בעניין קהילת ברכת שלום הביא לשינוי התבחינים למימון משכורותיהם של רבנים. החל משנת 2013 מממנת המדינה את משכורותיהם של רבנים רפורמיים במועצות אזוריות.
 בית המשפט העליון הכיר גם בחובת המדינה לממן כיתות הכנה לגיור של התנועה הרפורמית ובחובת המועצות הדתיות לאפשר טבילה במקוואות ציבוריים לגרים רפורמיים וקונסרבטיביים.
 פסק דין שהביא לשבירת המונופול של הרבנות הראשית בתחום הכשרות וקבע שמסעדה יכולה ליידע את לקוחותיה בדבר כללי הכשרות הנהוגים במקום – גם אם המקום אינו מושגח על ידי הרבנות הראשית, ובלבד שלא נעשה שימוש במלה "כשר".
 הכרעת בג"ץ כי על המדינה לממן הליכי ברית מילה למתגיירים רפורמיים וקונסרבטיביים.
 בעקבות עתירה לבג"ץ הוקמה הרחבה השיווניות בכותל, רחבת עזרת ישראל בקשת רובינסון, ובעקבות עתירה נוספת אושר מתווה הכותל.
 בעקבות עתירה לבג"ץ, בית המשפט העליון קבע כי גם אלמנות של נכדים זכאי חוק השבות יוכלו לעלות לארץ מתוקף חוק השבות ולהיחשב כ"זכאי שבות", גם לאחר פטירת בן הזוג.
 במהלך תקופת הקורונה, יזמה עיריית ירושלים פרויקט שבמסגרתו אפשרה לזוגות להתחתן באתרים ציבוריים בעיר, אולם אפשרה רק לזוגות הטרוסקסואלים שהתחתנו דרך הרבנות להשתתף. בעקבות עתירה של המרכז הרפורמי לדת ומדינה, באוגוסט 2025 פסק בית משפט השלום בירושלים כי על עיריית ירושלים לפצות שני זוגות שהופלו על ידם - חגי ומור, שנישאו בחתונה רפורמית, ונטע ואפרת שהן זוג לסביות. העירייה חויבה לשלם לכל זוג פיצוי של 80,000 ₪ – בסך הכול 160,000 ₪ – ועוד 30,000 ₪ הוצאות משפט.
 באוגוסט 2025, בעקבות עתירה של המרכז הרפורמי לדת ומדינה ולאחר מאבק של למעלה מ-11 שנים, בית המשפט פסק שעיריית חולון תשלים באופן מיידי את הקצאת הקרקע לבניית בית כנסת רפורמי בעיר. בית המשפט קבע שהחלטת העירייה לבטל את ההקצאה התקבלה משיקולים זרים, פוליטיים ומפלים – ונועדה אך ורק לפגוע בזכויות הקהילה הרפורמית.

המרכז הרפורמי לדת ומדינה תומך במאבק בתופעת הדרת נשים והפרדה מגדרית במרחב הציבורי, באמצעות הגשת עתירות לבג"ץ ותביעות אזרחיות לפיצוי לפי חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 פסק דין שביטל את ההפרדה המגדרית הכפויה באוטובוסים.
 הגשת התביעה הייצוגית הראשונה בתחום של זכויות אדם בכלל והדרת נשים בפרט. נקבע כי תחנת רדיו שלא אפשרה השמעת קול אשה בשידורים הפרה את החוק. התחנה חויבה בתשלום פיצוי של 1 מיליון ש"ח, שייועד למימון פרויקטים להעצמת נשים חרדיות.
 פסק דין שקבע כי על העירייה להסיר את שלטי הצניעות בעיר בית שמש.
 פסק דין שהעניק פיצוי על מניעת אפשרות של אשה לשאת הספד בהלווית אביה.
 פסק דין שקבע שהעברת אשה ממקומה במטוס בשל מינה מפר את החוק ומזכה בפיצוי.
 משרד הבריאות פרסם בשנת 2013 חוזר שאוסר על מתן שירותים בקופות החולים תוך הפרדה מגדרית בעקבות פרסומי מכתבים לקופות החולים לפעול לפי התקנות האלו של משרד הבריאות על ידי המרכז הרפורמי.

המרכז הרפורמי לדת ומדינה תומך במאבק בנגע הגזענות בחברה הישראלית, ובפרט גזענות העושה שימוש בדת היהודית כהצדקה להפליה ויחס מבזה כלפי לא יהודים. המוטו של המרכז הוא , מתן כבוד לכל אדם באשר הוא אדם ושוויון בין בני האדם. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 המרכז הרפורמי עתר לפסילת מועמדותם לכנסת של נציגי עוצמה יהודית: מיכאל בן ארי, ברוך מרזל ובנציון גופשטיין. זו הפעם הראשונה שבה בית המשפט העליון פסל מועמדים לכנסת מאז פסילת מפלגתו של הרב כהנא בשנת 1992.
 בעקבות שורת עתירות של המרכז הרפורמי, הוגש בנובמבר 2018 כתב אישום כנגד בנציון גופשטיין, ראש ארגון להב"ה, בגין התבטאויות שיש בהן הסתה לגזענות, לאלימות ולטרור.
 המרכז הרפורמי לדת ומדינה עוקב שנים אחר פעילותו של ארגון להב"ה, והגיש מספר עתירות לבג"ץ בדרישה להעמיד לדין את בנצי גופשטיין, העומד בראשו. בעקבות העתירות, בינואר 2024 גופשטיין הורשע בעבירות של הסתה לגזענות, אך זוכה מארבע עבירות של הסתה לטרור והסתה לאלימות. נגזרו עליו 260 שעות שירות לתועלת הציבור ומאסר על תנאי. ביולי 2024 הפרקליטות ערערה על גזר דינו של גופשטיין, בטענה כי בית המשפט שגה בכך שלא הרשיע אותו בעבירות הסתה לאלימות וטרור.
 פסק דין שקבע כי דרישה שהציב אתר אינטרנט מעסקים, שיעסיקו יהודים אם הם מעוניינים לפרסם באתר, מהווה הפליה פסולה. בעקבות ההליך המשפטי, נסגר אתר האינטרנט המפלה ובעליו חויבו בתשלום פיצוי. כמו כן, לאחר העברת לוח עבודה עברית למוקד טלפוני, המרכז הגיש עתירה לסגירתו.ת.א. (ללא מספר) המרכז הרפורמי לדת ומדינה נ' התנועה הציבורית דרך חיים ואחרים (תביעה מתמשכת) באוגוסט 2025 ניתן על ידי בית המשפט המחוזי בירושלים תוקף של פסק דין, להסכם פשרה שנחתם בין המרכז הרפורמי לדת ומדינה לבין מר איתן רבינוביץ – הבעלים של קו טלפון שבאמצעותו הופעל המוקד הטלפוני. רבינוביץ התחייב לבטל המנוי שברשותו לקו הטלפון שבאמצעותו הופעל המוקד וכן להימנע מלתת למוקד אפשרות להפעיל את המוקד באמצעות שימוש במספר אחר הרשום על שמו כעת או בעתיד.
 בג"ץ המרכז הרפורמי לדת ומדינה נגד שרת המשפטים, שבו נפסק שעל שר המשפטים להעמיד לדין משמעתי את הרב שמואל אליהו, עקב התבטאויותיו במהלך השנים.
 המרכז הרפורמי ייצג את התביעה בתובענה ייצוגית נגד שירותי "גט מהדרין" של חברת Gettת"צ 48087-02-20 מוגרבי ואח' נ' ג'יטי גטאקסי סרוויסס ישראל בע"מ ואח', שבסופו הגיעו לפשרה בה החברה תפצה את הנהגים ונוסעים הערבים ותבטל את שירותי "גט מהדרין".
 במהלך מבצע "עם כלביא" (מלחמת ישראל עם איראן ביוני 2025), דווחו מספר מקרים שבהם התרחשה הפליה בכניסה למקלטים ציבוריים על רקע גזעני. בעקבות פנייה של המרכז הרפורמי לדת ומדינה ליו"ר הרשות המקומית, יו"ר הרשות המקומית הוציא מכתב לכל ראשי הרשויות הדורש לאכוף את מניעת ההפליה ולוודא כי אין מניעת של כניסה למקלט לאף אחד משום סיבה.

המרכז הרפורמי לדת ומדינה תומך במתן זכויות שוות לקהילת הלהט"ב. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 פסק דין שהורה לעיריית ירושלים להעניק תמיכות לבית הפתוח - הארגון המשרת את הקהילה הלהט"ב בעיר.
 ב-2014 החליט משרד הפנים כי בני זוג חד־מיניים של יהודים יוכלו לקבל אזרחות ישראלית, זאת בעקבות פניות של מרכז הסיוע לעולים של המרכז הרפורמי לדת ומדינה.
 ב-2017 המרכז הרפורמי לדת ומדינה הגיש עתירה לבג"ץ בדרישה מהמדינה לבטל את האפליה כלפי זוגות להט"ב באימוץ ילדים בישראל. ב-28 בדצמבר 2023 נתן בית המשפט העליון פסק דין שביטל את האפליה באימוץ כלפי זוגות מאותו מין.

המרכז הרפורמי לדת ומדינה תומך בשילוב הציבור החרדי בתעסוקה. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 אכיפת תוכנית הליבה במוסדות החינוך החרדי.
 ביטול קצבת הבטחת הכנסה שניתנה באופן מפלה לאברכים אך לא לסטודנטים.

המרכז הרפורמי לדת ומדינה מקדם מינהל תקין ושקיפות. בין הישגיו של המרכז הרפורמי לדת ומדינה בתחום זה ניתן למנות:
 פסק הדין שבעקבותיו פרסם משרד הפנים את "נוהל הקצאת קרקעות ומבנים ללא תמורה או בתמורה סמלית" הקובע כי הקצאת משאבים עירוניים תיעשה בשקיפות ובשיתוף התושבים.
 בעקבות עתירה של המרכז הוחלט להחיל את הוראות חוק שירות המדינה (משמעת) על עובדי המועצות הדתיות.

קישורים חיצוניים

 אתר המרכז הרפורמי לדת ומדינה

אתר התנועה הרפורמית

הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: ארגונים חברתיים
קטגוריה:יהדות רפורמית בישראל: מוסדות
קטגוריה:ארגונים רפורמיים וקונסרבטיביים בישראל
קטגוריה:ארגונים החברים בפורום תג מאיר