ה'תר"ו

אירועים
 ל' בכסלו – טקסס מתקבלת כמדינה ה-28 של ארצות הברית.
 י"ג בתמוז – התפרסם גליונו הראשון של "שומר ציון הנאמן", שיצא באלטונה בעריכת רבי יעקב אטלינגר. כתב העת ייצג את עמדת היהדות האורתודוקסית בגרמניה ונאבק ברפורמים. הוא נחשב לעיתון החרדי הראשון.
 תמוז – בברסלאו מתכנסת הוועידה השלישית מוועידות היסוד של התנועה הרפורמית.
 פרץ הסבב הראשון של פולמוס אתרוגי קורפו.

נולדו
 ט"ז בניסן – שלמה מנדלקרן, סופר ומשורר, מחבר הקונקורדנציה לתנ"ך "היכל הקודש". (נפטר בט"ו באדר ב' ה'תרס"ב)
 כ"ו באב – רבי יהושע סיגל, רב ופוסק הלכה בפולין ובניו יורק, מקים העירוב הראשון במנהטן. (נפטר בי"ג באדר א' ה'תר"ע)
 ה' באלול – רבי יעקב אלחאייק, רב ודיין של קהילת הגראנה בתוניס. (נפטר בכ"ה בשבט ה'תרע"ד)
 י' באלול – רבי יעקב יצחקי, אב"ד דגסטן והרב הראשי ליהודי הקווקז, מייסד המושבה באר יעקב. (נפטר בכ"א בסיוון ה'תרע"ז)
 י"ד באלול – רבי נפתלי שוורץ, רב וראש ישיבה בעיר מאד שבהונגריה. (נפטר בי"ב בכסלו ה'תרנ"ז)

נפטרו
י"ז בטבת – רבי אריה לייב ליפשיץ, רב ואדמו"ר גליציאני, מחבר 'אריה דבי עילאי', ומייסד חסידות וישניצא. (נולד בה'תקכ"ז)
 כ"ה בשבט – הרב דב בעריש הרציגר, רבה של העיר בנדין שבפולין.
 שבט – דוד דבית הלל, נוסע יהודי ליטאי שעלה לארץ ישראל ונסע ברחבי הקהילות היהודיות במזרח התיכון ובהודו.
 ו' באדר – רבי יצחק איציק אוירבך, רבה של העיר לונטשיץ שבפולין.
 ו' באדר – רבי דניאל פרוסטיץ, ראש בית הדין של הקהילה היהודית בפרשבורג בימי החתם סופר. (נולד בה'תקי"ט)
 אדר – רבי יהודה קורייאט, רב ומשורר מחכמי מרוקו ודיין בליוורנו שבאיטליה.
 כ"ט בניסן – רבי יהודה בכרך (הגרי"ב), רבה של סייני שבליטא.
 ט"ז בסיוון – חיים מיכל, ביבליוגרף, ביבליופיל ואספן של כתבי יד עבריים. (נולד בכ' בניסן ה'תקנ"ב)
 כ"ח באלול – רבי משה ריבלין, מגיד מישרים וממנהיגי הקהילה האשכנזית בירושלים. (נולד באלול ה'תק"ם)
 רבי יוסף דוד אייזנשטט, רבה של מיר וראש ישיבת מיר.

לוח שנה

מאפייני לוח השנה