יחסי ישראל–סינגפור

יחסי ישראל–סינגפור הם יחסים קרובים ביותר, המבוססים על שנים של סיוע והדרכה שהעניקה ישראל לסינגפור החל משנותיה הראשונות, בעיקר בצורת סיוע צבאי. ראשיתו של הקשר בשנת 1965, מיד לאחר פרישת סינגפור מהפדרציה המלזית. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות החלו במאי 1969.

עצמאות סינגפור
בדומה לישראל שנשלטה בידי הבריטים, הייתה סינגפור מושבה בריטית החל מ-1819, ושימשה מעוז חשוב לאימפריה הבריטית במזרח הרחוק. במלחמת העולם השנייה נכבשה בידי היפנים, שביצעו טבח המוני בתושביה של סינגפור. (שנים אחר כך סיפר לי קואן יו, אבי האומה הסינגפורית והאדם שהצעיד אותה למעמד של מעצמה כלכלית, כיצד נמלט מן הטבח, ולמד מהיפנים את כוחו של הפחד, בו ישתמש מאוחר יותר בשנות שלטונו בסינגפור). ב-1955 העניקה בריטניה אוטונומיה לאי. בשנת 1963 התאחדה סינגפור עם מלאיה ועם מדינות סבה וסאראוואק שבצפון האי בורנאו במה שנודע כפדרציה המלזית, אך אולצה לפרוש מהאיחוד בשנת 1965.

קשרים ביטחוניים
סינגפור, בראשותו של לי קואן יו, מנהיג "מפלגת הפעולה העממית" (PAP), הייתה מדינה זעירה, דלת משאבים וידידים, ומוקפת באויבים. בינה לבין מלזיה, בעלת בריתה של בריטניה וארצות הברית, שררה איבה כתוצאה מפרישתה של סינגפור מהפדרציה. היות שמפלגתו של לי קואן יו הייתה אויבתה המרה של המפלגה הקומוניסטית במדינה, אפשרות הקשר עם ברית המועצות והמדינות הקומוניסטיות הייתה חסומה בפניו. על כן, סינגפור חיפשה בעלי ברית אחרים. היא פנתה להודו ולמצרים בבקשת סיוע צבאי, אולם שתיהן התעלמו מבקשתה. לבסוף החליט קואן יו, בדעה אחת עם שר ההגנה גו קנג סווי לפנות לישראל לקבלת עזרה, הצעה שנענתה בחיוב על ידי ישראל.

חודשים מספר אחרי הקמתה של סינגפור הגיעה אליה משלחת של שישה מומחים ישראלים בראשותו של אל"ם יעקב אלעזרי. המשלחת בנתה את הצבא הסינגפורי תחת מעטה חשאיות כבד, כצבא האידיאלי שלא צלחה בנייתו בישראל, לפי תוכניתו של האלוף רחבעם זאבי. בניית הצבא הצליחה כל כך, שכיום נחשב צבא סינגפור הזעירה לצבא החזק והמתקדם בדרום-מזרח אסיה. ברם, הקשרים הצבאיים לא הסתיימו בבניית הצבא: סינגפור נעזרה בישראל גם בתכנונם והרכבתם של המשטרה ושירות בתי הסוהר הסינגפוריים, ועד היום היא נחשבת לאחת הלקוחות הגדולים של אמצעי לחימה ישראלים. תעשיות ביטחוניות ישראליות מחזיקות נציגויות בסינגפור, ומשתתפות באופן קבוע בתערוכה האווירית הבינלאומית - Singapore Air-show, שמתקיימת מדי שנתיים. בתערוכה שהתקיימה בפברואר 2022 ביקר גם הרמטכ"ל, רב-אלוף אביב כוכבי.

ביטוי פומבי ראשון לסיוע של ישראל לבניית הצבא הסינגפורי נתן "אבי האומה" של סינגפור וראש ממשלתה הראשון, לי קואן יו, בספרו From Third World to First: The Singapore Story 1965-2000, שיצא לאור בשנת 2000. חזר על כך ראש ממשלת סינגפור לי הסיין לונג (בנו של לי קואן יו), במהלך ביקורו בישראל באפריל 2016 בנאומו בירושלים.

קשרים אזרחיים
שמאל|ממוזער|250px|לי קואן יו, אבי האומה הסינגפורית וראש ממשלתה הראשון
קשרים רבים נרקמו בין ישראל לסינגפור גם בתחום האזרחי. בין השאר נבנתה מערכת הבריאות הסינגפורית לפי זו הישראלית, ומומחי חינוך רבים נשלחו לישראל ללמוד את שיטות החינוך שלה, ובעיקר חינוך מתמטי שכן הסינגפורים סוברים ששיטת לימוד המתמטיקה בישראל מעודדת מחשבה יצירתית, תחום בו סינגפור חלשה במיוחד. למרבה האירוניה, דווקא בישראל מעריכים מאוד את החינוך הסינגפורי ומביאים אותו כדוגמה לחינוך למופת. לאחרונה החלו בישראל בהשתלמות מורים ב"חינוך סינגפורי" בטכניון. בשנים האחרונות מושוות ישראל וסינגפור פעמים רבות בגלל הדמיון הרב ביניהן בתנאים המדיניים, הגאוגרפיים, והדמוגרפיים (מדינה קטנה וחסרת משאבים מוקפת אויבים גדולים ממנה).

בשנת 1968 ביקר בסינגפור שר האוצר פנחס ספיר בכוונה לפתוח נציגות מסחרית ישראלית בסינגפור, שעמה לא התקיימו יחסים דיפלומטיים בזמנו. בחודש מאי 1969 כוננו יחסים דיפלומטים מלאים בין ישראל לסינגפור, שגרירה הראשון של מדינת ישראל בסינגפור היה חגי דיקן.

קשרים כלכליים
לשכת המסחר ישראל-סינגפור החלה לפעול בשנת 1990 כתת-לשכה של לשכת המסחר ישראל-אסיה, שהוקמה כבר ב-1984. בשנת 1996 נחתם הסכם מחקר ופיתוח בין המדינות וב-1997 הוקמה קרן SIIRD מכוח ההסכם: קרן השקעות דו-לאומית למחקר ופיתוח תעשייתי משותף. בשנת 2013 שהובל רמי בר וסוחרים נוספים, הסתכם סחר החוץ של המדינות ב-1.956 מיליארד דולר, קפיצה של 24.6% משנת 2012. סינגפור מייבאת מישראל בעיקר ציוד טכנולוגי ואילו ישראל מייבאת מסינגפור בעיקר ציוד מחשבים. סינגפור מהווה מרכז עבור חברות ישראליות רבות, שפועלות בה וממנה אל השווקים של אסיה.
מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בסינגפור, המשמשת כנקודת קשר עבור חברות ישראליות, בעלי עסקים ותעשיות, המחפשים הזדמנויות להשקיע בסינגפור. הנספחות מספקת שירותי פיתוח עסקי וכן שיווק וייעוץ אסטרטגי לחדירה לשוקי דרום מזרח אסיה. הנספחת הכלכלית בסינגפור היא נועה פרטוק שהחלה את תפקידה ב-2022.

במרץ 2022 נחתם בין ישראל לסינגפור הסכם בתחום הבינה המלאכותית.

קשרים דיפלומטיים
250px|ממוזער|שגריר סינגפור צ'ואן פוהּ לים (מימין) מגיש את כתב האמנתו לנשיא ישראל יצחק הרצוג, 2022
בראשית דרכה הייתה סינגפור ידידה קרובה של ישראל. עם זאת, היותה מוקפת במדינות מוסלמיות גדולות (אינדונזיה ומלזיה) מנעה ממנה להציג עמדה נחרצת בסכסוך הערבי ישראלי. באופן רשמי, רוצים הסינגפורים לראות קץ לסכסוך תוך הענקת זכויות לאומיות לפלסטינים בדרך שתהיה מקובלת על ישראל. אמנם לישראל יש שגרירות בסינגפור, אך החשש מהאוכלוסייה המוסלמית הגדולה של שכנותיה מנע מסינגפור לפתוח שגרירות בישראל, והכתיב משך שנים רבות חשאיות מוחלטת של היחסים, בדגש לקשרים הביטחוניים.

עם זאת, לאורך השנים התקיימו ביקורי בכירים הדדיים, חלקם בלתי רשמיים. בנובמבר 1986 ביקר הנשיא חיים הרצוג בסינגפור, ביקור שגרר ביקורת נוקבת במדינות השכנות - מלזיה ואינדונזיה. באוקטובר 1993 קיים ראש הממשלה יצחק רבין ביקור בלתי רשמי בסינגפור. במאי 1994 ביקר בישראל "אבי האומה" של סינגפור, לי קואן יו, אשר נשא אז בתואר  (Senior Minister). במרץ 2015 ביקר בסינגפור הנשיא ראובן ריבלין והשתתף בהלווייתו של לי קואן יו. באפריל 2016 ביקר בישראל ראש ממשלת סינגפור, לי הסיין לונג. בפברואר 2017 ביקר ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו בסינגפור. במסגרת הביקור דנו ראש הממשלה ועמיתו הסינגפורי על הרחבת הסכמי הסחר ועל חיזוק הקשר הביטחוני בין שתי המדינות.

במרץ 2022 הודיעה ממשלת סינגפור, במהלך ביקורו של שר החוץ בישראל, כי תיפתח שגרירות של סינגפור בישראל. השגרירות נפתחה מאוחר יותר באותה השנה.

לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל, סינגפור גינתה את מתקפת הרקטות והטרור של חמאס על ישראל. ב-8 באוקטובר 2023, ראש ממשלת סינגפור, לי שיינלונג ונשיא סינגפור, תרמן שאנמוגאראטנאם, שלחו מכתבי תנחומים ותמיכה לעמיתיהם בישראל, ראש הממשלה בנימין נתניהו והנשיא יצחק הרצוג. מספר ימים לאחר מכן, ב-12 באוקטובר 2023, הצהיר שר המשפטים והפנים הסינגפורי ק. שנמוגאם כי "זוועות כאלה אינן יכולות להיות מוצדקות משום סיבה", והדגיש כי "אפשר להביע הזדהות עמוקה עם מצוקתם של הפלסטינים, ובכל זאת לגנות באופן חד-משמעי את פיגועי הטרור שבוצעו בישראל". ב-16 באוקטובר 2023 הודיעו ממשלת סינגפור וארגון הצלב האדום הסינגפורי (SRC) כי יתרמו סכום של למעלה מחצי מיליון דולר כסיוע הומניטרי למאמצי הסיוע בישראל ובעזה.

עמדתה של סינגפור בנוגע לסכסוך הפכה בשלב מאוחר יותר לביקורתית יותר כלפי פעולות ישראל. בתחילת שנת 2024 הצהיר שר החוץ של סינגפור, ויויאן בלאקרישנן, כי פעולותיה הצבאיות של ישראל "חצו את הגבול". במאי 2024, סינגפור הייתה אחת מ-143 המדינות שתמכו בהחלטה ES-10/23 של העצרת הכללית של האו"ם שמעניקה זכויות נוספות לנציגות הפלסטינית באו"ם.

ביולי 2025, משרד החוץ של סינגפור גינה בפומבי לראשונה את ישראל, לאחר שמנעה הכנסת סיוע הומניטרי לרצועת עזה - מה שהוגדר על ידו כ"הפרה של המשפט ההומניטרי הבין־לאומי" וכמעשה בלתי מתקבל על הדעת. גינוי נוסף פורסם לאחר התקיפה הישראלית בקטר ב-10 בספטמבר 2025, כאשר סינגפור תיארה את התקיפה כהפרה של ריבונות קטר וכמעשה "חמור ומסוכן".

ב-22 בספטמבר 2025, שר החוץ של סינגפור בלקרישנן הודיע בעצרת הכללית של האו"ם כי מדינתו תטיל לראשונה סנקציות ממוקדות על מנהיגי קבוצות מתנחלים ימניות רדיקליות ועל ארגונים שהיו אחראים למעשי אלימות נגד פלסטינים ביהודה ושומרון, והוסיף כי סינגפור תכיר במדינה פלסטינית בתנאי שתהיה לה "ממשלה יעילה" שתנטוש את הטרור ותכיר בזכות קיומה של ישראל, כחלק ממה שהשר תיאר כ"שינוי משמעותי" בעמדה של סינגפור. בלקרישנן הביע ביקורת חריפה במסגרת היחסים עם ישראל, ואמר כי "דעתנו היא שפעולותיה של ישראל בעזה הלכו רחוק מדי במשך זמן רב מדי" וכי "פעולות מוגזמות אלה של הממשלה הישראלית עלולות אפילו להיות הפרה של החוק ההומניטרי הבינלאומי". ב-21 בנובמבר 2025, סינגפור הטילה סנקציות אישיות נגד 4 מתנחלים ביו"ש: ברוך מרזל, בנצי גופשטיין, מאיר אטינגר ואלישע ירד.

שגריר ישראל הנוכחי בסינגפור הוא אלי ורד חזן שמונה ביולי 2023 לתפקיד. שגריר סינגפור בישראל הוא איאן מק שמונה בדצמבר 2023 לתפקיד.

ראו גם
 שגרירות ישראל בסינגפור

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

*