בית הספר לקציני ים עכו

ממוזער|300px|קדטים מחזור א על תורן בית הספר לקראת סיום 1942
ממוזער|300px|מדליה לציון 25 שנה לבית הספר, 1981
ממוזער|300px|שער הכניסה לבית הספר לקציני ים עכו, 2015
ממוזער|300px|פרסום בית הספר קציני ים לשנת הלימודים תשע"ח
בית ספר הימי לפיקוד ומנהיגות קציני ים עכו ע"ש כ"ג יורדי הסירה הוא כפר נוער במסגרת המנהל לחינוך התיישבותי, הכולל בית ספר ימי תיכוני, מכללה טכנית ופנימייה, המלמד, מחנך ומכשיר את הנוער בנים ובנות לתפקידי מנהיגות מקצועית בים ובחוף.

מידע 
בשנת הלימודים תשע"ט לומדים בו כ-450 תלמידים ותלמידות הנקראים קדטים. כתה א' המקבילה ל-ט' בתיכון. בכתה ב' המקבילה לי' בתיכון נחלקים לפי בחירתם לארבע מגמות לימוד: שייט חובל משמרת, שייט לוגיסטיקת נמלים, מכונה, אלקטרוניקה. ומסיימים בכתה ד' המקבילה לי"ב תיכון. הקדטים יכולים לבחור בלימודי המשך י"ג - י"ד במכללה הטכנית לתואר הנדסאי במגמות מכונה ואלקטרוניקה. בשנת 2025 תפתח לקדטים אפשרות לבצע המשך לימודי הנדסאי במגמות השייט.

ההכשרה למנהיגות נעשית בדרך של ניהול עצמי. הקדטים מנהלים את שגרת החיים בבית הספר בפיקוח מרוחק של הסגל. נתוני ההרשמה לבית הספר עולים על יכולת האכלוס.

בית הספר היווה חלק מהחברה לחינוך ימי. במאי 2022 הוחלט על סגירת החברה לחינוך ימי. כפרי הנוער כולל בית הספר לקצינים הועברו למינהל לחינוך התיישבותי במשרד החינוך.

 סטטיסטיקת בוגרים
בית הספר מציג נתוני הצלחה של הבוגרים בשנים האחרונות: 90% בעלי הסמכה להשטת כלי שיט קטנים. 87% משרתים בתפקידי פיקוד בצה"ל. 86% זכאות לתעודת בגרות. 50% ממשיכים במכללה הטכנית ורוכשים הסמכה כטכנאי במקצועות מכונה ואלקטרוניקה.

 מבנה בית הספר 

 גלריה 

 הרשמה ומיון 
הרשמת תלמידים חדשים נעשית במהלך השנה. נתוני ההרשמה לבית הספר עולים בהרבה על יכולת האכלוס של הפנימייה ומתקיים מיון. הדרישה היא לבוגרי 8 או 9 כיתות לימוד עם ציונים חיוביים בכל המקצועות. נתוני בריאות טובים. המועמד נדרש להציג אישור לימודים מבית ספרו, תעודת גמר של שנה קודמת ותעודת שליש/מחצית של השנה הנוכחית. סיפור קורות חיים והסבר לבחירה בבית הספר קציני ים.

המועמד יוזמן למבדקי מיון במתמטיקה, אנגלית ומבדקים פסיכוטכניים. מועמד שעבר בהצלחה את מבדקי המיון יידרשו לעבור בדיקות רפואיות להתאמה לבית הספר ולחיים בפנימייה. המועמדים בוגרי 8 שנות לימוד מתקבלים לכיתה ט' ונקראים "אליפים".

מועמדים שסיימו 9 שנות לימוד מתקבלים לכיתה י' נקראים "באליפים". ה"באליפים", עוברים בחופשת הקיץ שלפני תחילת הלימודים, סדרת השתלבות שנמשכת כשבוע ימים. עם תחילת הלימודים נקראים "בטיחים".

 תקציב ושכר לימוד 
תקציב בית הספר לשנת 2018 עמד על כ-40 מיליון ש"ח. עיקר המימון מגיע מממשלת ישראל. איזון בין הצרכים והאמצעים מהווה עיסוק מתמשך למנהל בית הספר.

תשלומי הורים – השתתפות ההורים בהוצאות אחזקת הקדט בפנימיית בית הספר נקבעות על ידי משרד החינוך באמצעות המינהל לחינוך התיישבותי ועליית הנוער על פי הקריטריונים המקובלים במינהל.

הסכום השנתי לקדט יכול להגיע ל-30 אלף ש"ח. אך רק כ-10% מההורים משלמים מחיר מלא. למרבית המשפחות מחושב התשלום בהנחה לפי קריטריון היישוב ויכולת המשפחה.

 הווי ופרויקטים 
 פרויקט יזמים צעירים 

יזמים צעירים ישראל הוקמה כעמותה בשנת 1998 בבית הספר על ידי המדריך יעקב דיכטנברג.

 מסע ישראלי 
כל שנה מקיימת מחלקה ג' מסע ישראלי. מטרות המסע הן: חיזוק הקשר למורשת/עם/מדינה/ארץ ישראל מתוך חשיפת שורשים בארץ תוך כדי מעורבות אישית. חיבור לארץ ישראל כבית וכמולדת וכגורם מאחד לכל יהודי באשר הוא. חיבור לתנ"ך, כספר המהווה תשתית רוחנית, מוסרית וערכית של עם ישראל מהעבר ועד היום; הבנת משמעות להיות חוליה ברצף הדורות והתייחסות למקומם על רצף זה.

במסע שאורך שבוע ימים בתנאים משתנים, עוברים הקדטים תהליך למידה עצמית תוך התנסות חווייתית בשיח מעגלי: אני, הקבוצה, הקהילה, העם, המולדת והיהדות. המסלול כולל בין היתר: טקס פתיחה בחניון נקרות במצפה רמון, הליכה בנחל גוונים, יום ניווט והתנדבות בקהילה בערד, סיור בהר הרצל ופעילות ברובע היהודי בירושלים.

 בית הספר הימי בחיפה 
 ממוזער|200px|ד"ר שלמה ברדין - מנהל בסמ"ת ומנהל בית הספר הראשון בשנים תרצ"ח-תרצ"ט
 ממוזער|200px|ד"ר גרשון אהרוני - מנהל בית הספר הימי בשנים ת"ש-תשי"א
בשנת 1936 יזם מנהל בסמ"ת ד"ר שלמה ברדין, פתיחה של מגמה ימית בהסתמך על המבנה הקיים של בסמ"ת, אשר הוא היה מנהלו. בוועידת הליגה הימית העברית שהתקיימה ביוני 1937 הציג ברדין את הצורך בבית הספר. כחלק מהתעוררות היישוב לכיבוש הים והעבודה העברית. ב-18 באוקטובר 1938 הוקם על פי חזונו של ד"ר ברדין, בית ספר חדש בתוך מתחם בית הספר המקצועי, בהדר הכרמל. בית הספר פעל תחת אותה הנהלה, ונקרא "בית הספר הימי על יד הטכניון העברי בחיפה" ובאנגלית Haifa Nautical School. בעת הפתיחה חולקה לכל הנאספים סיכות עם סמל החבל הימי.

סיסמת בית הספר בעת פתיחתו הייתה .

 סגל בית הספר 
מנהלו הראשון של בית הספר הימי היה ד"ר שלמה ברדין וכעבור כשנה החליפו ד"ר גרשון אהרוני. מנהל מגמת השיט שתפקד גם כאחראי למשמעת, היה קפטן רוברט סטיבנסון מילר קצין בריטי בדרגת לפטננט ממילואי הצי המלכותי הבריטי  שנשא דרגת רב חובל בצי המסחרי הבריטי. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה חזר לצי, סגנו הרברט נתן גרינבלט מילא את מקומו עד שנכנס זאב הים (רב חובל). את השיט המעשי הדריכו שמואל טנקוס, מילה ברנר ויעקב אגייב. כמנהל ההוראה שימש אברהם דוד. כמזכיר בית הספר שימש סול אדלר.

 פעילות 
בהקמת בית הספר נטלו חלק שלושה גופים: המחלקה הימית של הסוכנות היהודית, הטכניון והחבל הימי לישראל. הוגיו ומייסדיו ביקשו להקים "בית אולפנא לחינוך קציני-ים עבריים, בעלי רמה מקצועית והשכלה כללית מקיפה, חדורי רצון ולהט חלוצי להקדיש את עמלם ומרצם למען תחיית הימאות העברית, קידומה וביסוסה". בית הספר שכן בחצר הטכניון בהדר הכרמל, ואת שיעורי השיט ערכו התלמידים בנמל חיפה.

במחזור הראשון היו ארבע מגמות: שייט, מכונה, בנין סירות ומפעילי רדיו. מגמת בניית סירות ירדה כבר במחזור השני. מגמת מפעילי רדיו התקיימה בשלושת המחזורים הראשונים ונסגרה. באותה תקופה, נקבע שהשירות בצי הסוחר פוטר משירות חובה בצה"ל. הקדטים במגמת השייט למדו שלוש שנים, עלו לים ולאחר תקופה קצרה הוסמכו לקצין משמרת גשר - קצין שלישי. הקדטים במגמת מכונה למדו 4 שנים ועברו לצי הסוחר ולאחר תקופה קצרה הוסמכו כקציני משמרת מכונה.

 גלריה 

 כלי שיט 
כבית ספר ימי היה חשוב לתרגל את הקדטים בהפלגה בים ותפעול כלי שיט. מנהלי בית הספר ראו צורך בהפלגות בים ככלי חינוכי מדרגה ראשונה. בתחילה השתמשו בסירות האגודות הימיות בנמל חיפה.

מיד לאחר הקמת בית הספר, תרם לו ד"ר זליגמן, נדבן יהודי מבריטניה, אוניית מפרשים תלת-תרנית שנשאה את השם "קאפ פילאר". האונייה בגודל 395 טון השלימה מסע סביב העולם ונמצאה בבריטניה. ד"ר ברדין יצא לאנגליה לפקח על ההכנות. נבחרו 8 קדטים שיצטרפו לצוות. ב-1 בספטמבר 1939 פרצה מלחמת העולם השנייה והכנות להשטה בוטלו והאנייה נשארה בהמתנה בבריטניה. כאשר נגמרה מלחמת העולם נבדקה האונייה ונמצא כי בשנות המלחמה העלתה זקן וגידולים ימיים והכשרתה להפלגות תהיה יקרה.

כלי שיט גדולים של בית הספר היו "ארלוזורוב", ספינת האימונים של הפועל חיפה, ו"פיניצה" ממועדון שייטים כרמל.

ביוני 1946 יצאו הקדטים על הספינה 'ארלוזורוב' לאלכסנדריה וקיבלו שם את הספינה 'ולדורה' שנרכשה על ידי החבל הימי לישראל. ה'ולדורה' ספינת מפרשים באורך 27 מטר נבנתה מעץ בסקוטלנד ב-1903 תחתיתה הייתה מצופה בלוחות נחושת. סידור החדרים לשינה כולל מטבח ומקלחות, והייתה יכולה להשיט תלמידים. הספינה שירתה עד פסח 1950 ומאז עמדה ונזקקה למבדוק. בישיבת ועד הנאמנים בנובמבר 1951 והוחלט למוכרה.

 גלריה 

 הכשרת אנשי הפלי"ם 
אוניות המעפילים היו מאוישות בצוות מקצועי שהיה צוות זר. הוברר שיש צורך שבין מלווי האוניות יהיה בעל מקצוע הבקיא באמצעי ההנעה ומערכות ההשטה של הספינות. לצורך הכשרת בעלי מקצוע כאלה נפתח בבית הספר המקצועי טיץ בקיבוץ יגור קורס למכונאות ימית, והנושאים העיוניים נלמדו בבית הספר בסמ"ת בחיפה.

בתחילת שנת 1945 התקיים קורס חובלים ראשון של הפלי"ם בבית הספר הימי בחיפה בקורס שארך שישה חודשים הוקנה ידע תאורטי ומעשי בהשטת אוניות ברמה של חובל שני בצי הסוחר. כן הוחדרו נושאי ההעפלה והיחס למעפילים. המדריך הראשי בקורס היה שמואל טנקוס. אחד החניכים בו היה אברהם זכאי שנעשה מפקד ראשון של הפלי"ם. נערכו 5 קורסים ברצף בהם הוכשרו כ-80 חניכים. בוגרי קורס חובלים של הפלי"ם היו נכונים ליציאה מחוץ לארץ ישראל, למפגש עם העולים פליטי השואה, להכנת אוניות לקליטתם, להפלגה ים והורדת העולים בחוף.

הקדטים במגמת מפעילי רדיו משלושת המחזורים הראשונים הצטרפו לגדעונים ותרמו רבות להצלחת מפעלי ההעפלה. ביניהם יואש צידון.

 ועד הנאמנים 
שמאל|250px|ממוזער|ביקור חברי ועד הנאמנים במחנה הקיץ בקיסריה, 28 ביולי 1940
שמאל|250px|ממוזער|הסגל הבכיר של בית הספר לקציני ים יחד עם הדירקטוריון 1955.
קבוצת מקימי בית הספר הימי בחרה את עצמה כ"ועד הנאמנים" - גוף שפעל להנחית בית הספר וחשוב מכל למצוא לו מימון. חברי הוועד הראשונים היו: ד"ר סולובייטשיק יו"ר, בן נחום ואבא חושי מטעם החבל הימי לישראל. ד"ר שלמה קפלנסקי וד"ר שלמה ברדין מטעם הטכניון. מנהל הטכניון, מטעם הסוכנות היהודית: יצחק גרינבאום, בר-כוכבא מאירוביץ ו ד"ר נפתלי וידרא.

ועד הנאמנים המשיך בתפקידו גם מול בית הספר לקציני ים בעכו עד שהוחלף על ידי הדירקטוריון של החברה לחינוך ימי.

 תקופת אנריקו לוי 
 ממוזער|200px|רב חובל אנריקו לוי מנהל בית הספר הימי בשנים תשי"ב - תשי"ד ומנהלו הראשון של בית הספר לקציני ים בשנים תשט"ו תש"ך

ב-4 בספטמבר 1951 קיבל רב חובל אנריקו לוי את ניהול בית הספר הימי. לוי בוגר אקדמיה ימית בוונציה ניתב את בית הספר לעצמאות. תוך חודש מתחילת כהונתו הגיש הצעה לשדרוג בית הספר לבית ספר עצמאי שיתנהל באניית אימונים ומגורים שתעגון דרך קבע בנמל חיפה. התוכנית לא התקבלה מחשש שתחזוקת האנייה תיעשה על חשבון ההכשרה והלימודים.

הייתה זו תקופת הרחבה לצי הסוחר הישראלי במסגרת הסכם השילומים התקבלו אניות מגרמניה ונוצר צורך בקציני ים וצוותים לאיושן. 
גם בחיל הים הישראלי נעשתה הערכת הצרכים בקציני ים. והמסקנה הראשונית הייתה לקיים הכשרה משותפת לשירות בים לצי הסוחר ולחיל הים. בחודש אפריל 1952, מונתה ועדה משותפת לחיל הים בראשות קצין ההדרכה, סא"ל שלמה אראל, והנהלת בית הספר. שהגישה את תוכניתה ביוני 1952 לשלב הכשרה הצבאית בפעילות בית הספר. הוועדה ביקשה לבדוק את מוכנות בית הספר ליצור את טיפוס הקצין הימי הישראלי אשר יהיה, בין היתר, .

הוועדה הגישה הצעה לתוכנית לימוד בת חמש שנים, כשהשנה האחרונה נלמדת במסגרת שירות החובה. ההשכלה משלבת לימודי בגרות במגמה ריאלית, עם מקצועות ימיים ברמה של קצין שני בסיפון, וקצין מכונה שני. הציעה כי כל החניכים יעברו קורס קצינים בסיסי במסגרת בית הספר ויוכלו להשתמש במתקני חיל הים לצורכי אימונים. ההצעה התקבלה.

אנריקו לוי וסגל בית הספר חיפשו מקום והגיעו למפרץ עכו. כאן גילו רצועת חוף ארוכה יחסית ממזרח למערב שאינה מושפעת מגלי חוף בכל כיווני הרוחות. ראש העיר עכו יוסף גדיש תמך ותרם את גן העיר ובניני תחנת הרכבת שעמדו ללא שימוש.
בשנת 1954 נפרד בית הספר מהטכניון ועבר למשכנו הנוכחי בחוף עכו. בית הספר קיבל מעמד ממלכתי תחת משרד החינוך, משרד הביטחון ומשרד התחבורה. שמו החדש "בית הספר לקציני ים עכו". השם בנוסח הלועזי השתנה מ ל.
המחזור שהחל את לימודיו בשנת הלימודים תשי"ג בחיפה הוגדר כמחזור א' של בית הספר המשודרג. למד שנתיים בעכו והצטרף לקורס חובלים ה' בחיל הים. הסמכתו ב-7 בדצמבר 1957 ציינה את התפוקה הראשונה מבית הספר המשודרג.

ממוזער|שמאל|250px|אלוף מאיר זורע ממנה ועדת מחקר הכוללת את סא"ל שלמה אראל לבדוק את בית הספר הימי, 28 באפריל 1952

 סגל בית הספר 
לעזרתו של אנריקו לוי מונה כמפקד הקדטים סא"ל מיל יהודה קלאוז שהגיע מחיל התותחנים לאחר שירות קודם בצבא הבריטי. את הניהול האדמיניסטרטיבי ביצע סא"ל דימ' יעקב יפה. כמנהל ההוראה שימש שמעון מהרש"ק ואחריו צבי וכס המורה לאנגלית. הניווט החופי והאסטרונומי על ידי רב חובל עמנואל קלמפרר ואת השיט המעשי ניהל יעקב אגייב בצריף הסירות.

 ביקורים בבית הספר 
בית הספר העצמאי במתכונתו ומיקומו הייחודי משכו תשומת לב של אנשים חשובים רבים. שבאו מתוך סקרנות או רצון ללמידה. הקדטים בבית הספר נערכו לכל ביקור כמו למבצע והפגינו הופעה נאה וגאוות יחידה. האורחים התקבלו בהתאם לחשיבותם על ידי משמר כבוד ושריקות בצפצפת רב המלחים. קדט זקיף בשער היה הראשון להצדיע לאורחים.

 גלריה 

עיצוב המנהיגות הימית 
הנהלת בית הספר, סגל ההוראה ומדריכי הפנימיה עבדו במתואם ושאפו ליצור קצין ים שיהיה: בעל ידע מקצועי, יפגין דוגמה אישית ויתפקד ביחסי אנוש בריאים בצוות ובהיררכיה פיקודית. לשם כך נקבעה תוכנית לימודים ותקנון מפורט להתנהלות נכונה. המורים והמדריכים השקיעו תשומת לב רבה והקפדה על פרטים וכך הנחילו צורת חשיבה לקדטים.

 הקניית הידע המקצועי 
תוכן הלימודים הלימודים נערכו התוכנית הנדרשת לבגרות מגמה ריאלית. לימודי השפה האנגלית לפי ספר The Sea Around Us שנכתב על ידי Rachel Carson וכלל מידע רב על המתרחש בעולם המים. בניגוד לבתי ספר תיכון רגילים לא נלמדה שפה שלישית.

מרבית האוניות בעולם הונעו באמצעות קיטור. נושא תרמודינמיקה נלמד על ידי מגמת מכונה וכלל ציון במבחני הבגרות. במגמת שייט נלמדו נושאים כניווט חופי וניווט אסטרונומי שנכלל בבחינת הבגרות. נושאים כמו: בנין אוניות ויציבות אונייה נלמדו על ידי שתי המגמות.

מיקוד - בלימודי השפה העברית נדרשו הקדטים למיקוד ובהירות לסכם נושא בחיבור בגודל דף אחד.

ציוני מבחנים פורסמו דרך קבע בלוח המודעות. לעידוד התלמידים המתקדמים ודרבון האחרים.

בלימודים המעשיים בבית המלאכה תורגלו הקדטים בשנה הראשונה בעבודת שיוף ידני של ריבוע מתכת. השיוף נמשך משיעור לשיעור והריבוע הולך וקטן. בדיעבד הוברר כי נרכש הרגל של סידור הכלים הנחוצים לפני העבודה והחזרתם למקומם הקבוע לאחריה. נרכש הרגל של התחלה וסיום בשולחן נקי.

שיט בסירות צריף הסירות נבנה בפינה המערבית של חוף בית הספר. האזור מוגן מהרוח המערבית השלטת. מספר סירות פח שהורדו מאניות ונרכשו שלוש סירות מדגם 'לווייתנית'. לא היה מזח עגינה ושיעור השיט כלל הורדה והרמה מהמים בדחיפה על צינורות. כך נרטבים עד המותניים לפני השיעור. לימים קבעו בגדים מיוחדים לשיט אשר לא מנעות את ההרטבה.

שחייה בים – כושר השחיה מקנה ביטחון בסיסי לשיט בים. חוף הים של בית הספר אפשר מגע רב ובלתי אמצעי עם הים. אימוני שחייה היו חלק חשוב בהכשרת הקדטים. כל הזדמנות יורדים לחוף ושוחים עד ל'אי הזבובים' בפתח נמל עכו. פעם בשנה נעשה משחה חומות עכו ירידה למים מול משטרת עכו ושחייה רגילה ללא טלפיים או חגורת הצלה עד חוף בית הספר.

 בניית הדוגמה האישית 
החדרת הדרך הנכונה לביצוע נעשתה בשילוב של פעולות ובעיקרן תשומת לב והקפדה על הצורה שבה מתבצעות הפעולות. הדוגמה אישית שולבה בטיפוח גאווה של קדט על עצמו ועל בית הספר. פניה מכבדת הקדמת המילה 'קדט' ושם המשפחה. מרבית התלמידים המונח קדט היה חדש. עד מהרה התברר כי הזכויות בו הן בעיקר עתידיות כאשר יוסמך לקצונה. החובות לעומת זה החובות קיבלו ביטוי מיידי מול הקדט ניצבו דרישות רבות.

ממוזער|200px|כובע הקצינים של קדט בית הספר הימי מגמת מכונה  1952
כובע הקצינים - האביזר החשוב ביותר לבנית תדמית התלמידים, כצוערים השואפים למנהיגות ימית. מנהג חבישת כובע קצינים לצוערים מקובל במרבית מוסדות הכשרת הקצונה בעולם. חבישת כובע הקצינים החלה עם פתיחת בית הספר הימי בחיפה.

כובע ציפה לבנה מעל מצחיה שחורה ובמרכז הסמל היווה חלק עיקרי במדי בית הספר, נחבש משנת הלימודים השנייה שימש את הקדטים במשך שלוש שנים עד טקס הסיום. הכובע נחבש כל היום למעט בזמן השיעורים והארוחות. לחופשות שהיו פעמים בשבוע ולחופשה חודשית. חבישת הכובע בנתה לנערים הצעירים שפת גוף אסרטיבית מעוררת כבוד. המצחיה מחייבת להרים את הראש לזקוף את הגב. כך להביט בעיניים מול אחרים ולהקרין חשיבות עצמית. 
בתחילת שנות התשעים בתקופת זאב אלמוג (אברוצקי) נדחתה חבישת כובע הקצינים רק במהלך השנה הרביעית. קדטים בשלוש השנים הראשונות קיבלו כומתה המשדרת משמעת בעת חבישתה אך בדרך כלל אינה נחבשת.

חבישת כובע הקצינים כיום נעשית בתחומי בית הספר במסדר בוקר ואירועים מיוחדים ואינה נדרשת בחופשות. הופעת הקדטים נפגמת, אין השפעה על יציבת הגוף והתדמית העצמית נמוכה.

מדים לבנים הקדטים בבית הספר לבשו מדים לבנים כל שבת ואף יצאו כך לחופשות. המדים הלבנים משכו תשומת לב והקדט ידע שהוא מייצג את בית הספר. כדי לשמור על המדים נמנעו מלהתחכך בעמודים ועצים והתיישבו רק במקומות נקיים. המדים הלבנים חייבו התנהגות ראויה, יצרו מודעות עצמית גבוהה והוו פרסום יעיל להרשמת תלמידים חדשים. בשנות ה-2000 צומצם המנהג של לבישת מדים לבנים, ונשמר רק בטקסים ואירועים מיוחדים. ההשפעה הטבה על התדמית העצמית והחיצונית נפגמה.

עמידה בזמנים - הקפדה שכל ביצוע יתחיל בדיוק בזמן הנקוב לו. חזרה מחופשה חודשית יום א' עד שעה 12:00. חזרה מחופשה שבועית עד 22:00. סדר יום מחייב 05:50 השכמה 6:00 התעמלות בוקר המסתיימת ברחיצה בים. 7:00 ארוחת בוקר. מסדר בוקר - 07:30, תחילת לימודים - 08:00, ו-21:30 כיבוי אורות למחלקות א וב 22:00 למחלקות ג' וד'.

כל ארוחה טקס – נימוסי שולחן: מהיום הראשון בכיתה א' (כיתה ט') הייתה ישיבה במקומות קבועים, מתחילים לאכול יחד ומקפידים על אכילה בסכין ומזלג. שמירה על שקט מלא, ללא דיבורים והזזת הכיסאות בהרמה בלבד ולא בגרירה רועשת.

נקודות שליליות – המשמעת נתפסה ככלי עיקרי לבניית הדוגמה האישית. בתקנון נקבעה טבלת עבירות וכמות הנקודות השליליות שיחויב מי שעובר אותן. שיטת הנקודות השליליות הייתה מקובלת בבתי הספר לקצינים בצי ארצות הברית. רשימת הקדטים עם הנקודות שנצברו פורסמה כל חודש על לוח המודעות הראשי. איום מפורש שמי שיעבור 100 נקודות יאלץ לעזוב את בית הספר. קדט שצבר לחובתו 50 נקודות יוזמנו הוריו לשיחת התרעה עם המנהל על מנת להעמיד אותם על חומרת המצב.

 יחסי צוות 
מגורים משותפים המגורים בבית הספר היו צפופים ביותר – 10 בחדר בבניין הישן ואולם שינה כללי בבניין המגורים החדש. מיטות קומתיים שדרשו סידור אחיד ומתיחה ועברו ביקורת יומית. ארונות אישיים ללא דלתות ברוחב 60 ס"מ ובסידור אחיד. אמון מוחלט שקדט לא יגע בדברים של קדט אחר. חדרי השירותים עם כיסא ודלת נפרדת. אך המקלחות באולם משותף עם מחיצות חלקיות. עם הזמן שודרגו המגורים ל-4 בחדר ושירותים ומקלחת צמודים לחדר.

קדטים בתפקיד תרגול ומבחן ניהול עצמי מהמחלקה העליונה קדט בכיר 'משיט' בכיתה ג' 'שליש' כשהמדריך בפיקוח רחוק. מכיתה ב' קדט תורן כיתתי, מכיתה ג' קדט מחלקתי לכיתה א' קדט משמרת יומי.

תרגילי סדר תרגילי סדר כשלעצמם אינם נחוצים לתפקודו צוות כלי שיט מודרני. עם זאת הם מהווים חלון ראווה בהרבה בתי ספר ימיים בעולם. התרגילים נותנים הזדמנות לביצוע משותף והצגה מתואמת. תרגילי הסדר היוו חלק מתוכנית הלימודים. הביצוע הקבוצתי שהחל על ידי מדריך מתרגל ועבר קדט היווה פעילות צוותית שהרימה את המורל ויצרה גאוות יחידה.
השולחן כצוות שולחן בחדר האוכל כלל 10 מקומות קבועים ותיפקד כצוות היררכי. עם קדט מהמחלקה העליונה כאחראי שולחן ושנים שלושה מכל מחזור במקומות קבועים. בשבוע הראשון למדו החניכים לאכול בנימוסי שולחן אירופים. הארוחה נעשתה כטקס שכל בית הספר היה מתחיל יחד.

 אלימות מוסדרת 
רב חובל אנריקו לוי ידע מניסיונו שהחיים בקרב הימאים אינם גן שושנים. לעיתים מתפתחות קטטות והקצין הימי אינו יכול להתחמק ואסור לו להפגין פחד. על כן מריבות תלמידים, גם סתם הוצאת עודף מרץ, הוסדרו בקרב הוגן. היו קרבות אגרוף בידיים חשופות אחד על אחד בדרך כלל על חוף הים. עם השתלטות משרד החינוך נעלם המנהג כליל.

 פעילות קיץ 
בחופש הקיץ הייתה פעילות רבה לקדטים. מסיימי שנה א' עברו סדרת שדאות צבאית כעין טירונות שהכשירה אותם לשאת נשק רובה צ'כי. מסיימי כיתות ב' וג' הפליגו במזרח הים התיכון על פריגטות ומשחתות חיל הים. תרגלו משמרות גשר ומכונה ועסקו בעבודות כאנשי צוות. מסיימי שנה ד' הפליגו באנית סוחר וביקרו בנמלי צפון אירופה.

הפלגת הסיום של מחזור א' נעשתה בקיץ 1956 על האנייה 'נחשון' של חברת צים. סגל בית הספר והקדטים במחזור א' מילאו את תפקידי הצוות ואנריקו לוי יצא כרב חובל. ההפלגה לנמלי מערב אירופה הייתה מעניינת ועברה בהצלחה. אירוע מלמד במהלך ההפלגה היה שמדריך הימאות אלכס קרני נפל לים ורב החובל סיבב את האניה בתנועה מושלמת וחזר למקום הנפילה. אלכס קרני יצא מהמים בריא ושלם. התברר כי נאחז בחבל שנמשך מאחרי האנייה לצורך כביסת בגדי העבודה.

 ביקורת והערכה 
תשומת לב המדריכים קיבלה את ביטויה לא רק בנקודות השליליות. הביצוע הנכון בסגנון הראוי הוחדרו למנטליות של בני המחזור. הידיעה כי אין ויתורים מצד המדריכים הופנמה אצל הקדטים. העצלות הטבעית הומרה ליעילות. כאשר כל פעולה נדרשת מבוצעת כמה שיותר מהר עם כמה שפחות תנועות.

קפדנות המורים השפיעה לא מעט על עיצוב אופי הקדטים. בעת כניסת המורה לכתה קרא הקדט התורן "הקשב" והקדטים נעמדו ושתקו. המורים דרשו תשובות תוך כדי השיעור ולא היו סלחנים לתשובות מתחמקות. חלק מהמורים השתמשו בביטויי לעג ובכך הכשירו את הקדטים לעמוד בוויכוח ועימות מול מפקדים.

קבוצת המחזור הייתה שותפה לביקורת ולסיוע כאחד. נעשתה בעלת חשיבות לבוגרים כמעט כמו משפחתם. עם השנים נעשתה התייחסות לביקורת ותמיכה בסיסית ראשונית. מילוי תפקיד עושים מה שצריך בלי שאלות או לבקש רשות.

הבחינות בכל נושאי הלימודים החדירו את ההרגל של הכנה מוקדמת. תמצות נושאי הבחינה ותרגול שינון חוקי דרך בים ונושאים אחרים. לידיעתם של הקדטים הובא 'קוד הכבוד' שהיה נהוג אז בבית הספר החקלאי כדורי בהצעה לאמץ אותו בבית הספר. הקדטים שללו את הרעיון והסבירו שעקרון העזרה לחבר לא מסתיים מפני שיש בחינה. להם נראה מניעת ההעתקות היא מטלה של המורה. ליצנים הוסיפו שאם רוצים להיות כמו בית הספר החקלאי כדורי אז בבקשה לייצא אליהם את טבלת הנקודות השליליות.

מבחן התוצאה - סדרת הפעולות ודרך יישומן בתשומת לב מלאה הוכיחו עצמם. הקדטים נעשו בוגרים שיטתיים בעלי עקרונות. מחפשים משמעות ורוצים להביא תועלת. אינם עולבים ואינם נעלבים. יודעים לשתף פעולה לעשות את מה שצריך בלי הוראה מיוחדת ולהימנע מתנועות מיותרות.

 מגבלות החינוך הקפדני 
במבט לאחור הובחנה על ידי הבוגרים עצמם מספר מגבלות:
 כושר שיחה - הארוחות ללא דיבורים דיכאו את היכולת לנהל שיחת רעים סביב השולחן. כך הוחמצה ההזדמנות ללמוד ולהתיעץ באופן בלתי פורמלי בין הקדטים המחלקות השונות.
 היעדר בנות בבית הספר גרם לעיכוב יכולת התקשור והבנה בין מגדרי בתקופת ההתבגרות. חוויה מתקנת לאחר שבתקופה מאוחרת הוכנסו בנות בשילוב ראוי.
 היעדר הערכה למנהיגות - ההקפדה על המשמעת, שהתבטאה בטבלת הנקודות השליליות, הגדירה היטב מה לא לעשות, אך זכתה להתייחסות שלילית עד לביטולה על ידי שמואל טנקוס. לוא הייתה טבלת נקודות מחושבת בצורה חיובית מורידה על חטאים אך מוסיפה על מילוי תפקיד מוצלח היה ניתן לתת תמריץ לביצועי מנהיגות. כהערכה חיובית היה ניתן להמשיך לקיים מסגרת הקפדה תומכת.
 יראת כבוד - ההקפדה על המדרג וההיררכיה היו קצת מוגזמים ויצרו אצל הקדטים יראת כבוד מוחלטת בפני סמכות. יראה זו גרמה לקשיים כאשר נתקלו בסמכותיות שלילית.

 איכות מול כמות 
מיון מתמשך - הנהלת בית הספר ראתה לפניה את המטרה של בניית קצין משמרת ים כתובענית במיוחד. כל מי שלא ניתן יהיה לסמוך עליו שיעשה את הדבר נכון כאשר יישאר לבד על הגשר בלילה חשוך או בחדר המכונות לא יסיים את בית הספר. המדיניות הייתה לשמור על הכלל ולא לאפשר שיגיעו לתפקיד אנשים לא ראויים. המיון המתמשך הוצאו תלמידים רבים שלא עמדו ברמה הנדרשת. במשך ארבע השנים בבית הספר הצטמצם כל מחזור לכחמישים אחוז. מכמות הראשונית.
הצרכים בחיל הים גדלו והסגל בהנהלתו של אנריקו לוי לא אבה לרדת באיכות. על רקע זה נאלץ לוי לסיים את תפקידו. השפעתו נכרת במחזורים י"א, י"ב של בית הספר הימי ומחזורים א'-ז' של בית הספר לקציני ים.

 גלריה 

 בנייני בית הספר 
כאשר עבר בית הספר לעכו ניצל את בנין הרכבת הישן למשרדי הנהלה ומגורים. בתקופתו של אנריקו לוי נעשתה עבודת בנייה רבה בנין הוראה מגורים ספריה והרחבת חדר האוכל.
מאוחר יותר בתקופתו של אלמוג הוקמו מבנים נוספים ייעודיים למגורים ומועדוני קדטים. נוספים בבית הספר. אלמוג קרא להם בשמות של הצוללות בהן שירת רהב ובנין דולפין.

 גלריה 

 תקופת שמואל טנקוס 
ממוזער|200px|אלוף שמואל טנקוס בשנת 1960
שמואל טנקוס לימד בבית הספר משנת הקמתו. גם בשנות שירותו בחיל הים לא ניתק את הקשר עם בית הספר והמשיך ללמד בו ניווט פעמיים בשבוע. כשהתמנה למפקד חיל הים הפסיק את עבודתו החינוכית. ב-1960, עם סיום כהונתו כמפקד חיל הים, חזר שמואל טנקוס אל בית הספר לקציני-ים, הפעם כמנהלו.

 סגל בית הספר 
כסיוע לשמואל טנקוס המשיך סא"ל מיל יהודה קלאוז כמפקד הקדטים עד שהוחלף בשנת 1964 על ידי סא"ל שמשון עדן ואחריו לרס"ן יעקב ניצן.
את הניהול האדמיניסטרטיבי המשיך סא"ל דימ' יעקב יפה שהוחלף על ידי גב' שושנה ספקטור. כמנהל ההוראה שימש אברהם דוד ואחריו אברהם בן דוד שהוחלף על ידי ד"ר מאיר שש.

 הקלת הלחץ 
נימוסי שולחן – בשנת 1969 ניתנה הרצאה של חנה בבלי בפני כל בית הספר בחדר האוכל בנושא נימוסי שולחן ונימוסים בכלל. אחר כך זה לא נמשך.

בשנת תש"ל בוטלה הישיבה בחדר האוכל בסדר קבוע בשולחן. השולחנות בני שישה מקומות לקדטים מאותה מחלקה.
השכמה – המשמעת הנוקשה שזכתה לבקורת חיצונית התעדנה. התעמלות בוקר בוטלה. 

 השגים וסיום 
בשנים הראשונות לתפקידו היה טנקוס מאוכזב מכמות הבוגרים הממשיכים בתחום הים - פחות ממחצית. על מנת להביא לבית הספר תלמידים הרואים עתידם בים הנהיג בשנת 1962 דרישה להתחייבות. ההורים נדרשו להפקיד שטר ביטחון בסך 3,000 ל"י שהתלמיד לאחר השירות הצבאי ישרת בחיל הים או בצי הסוחר לתקופה של שלוש שנים לפחות. המהלך זכה לבקורת ולאחר מספר שנים בוטל.

שמואל טנקוס פרש מן הניהול ב-1970, אך זמן לא רב אחר כך נבחר ליו"ר מועצת המנהלים. טנקוס המשיך ללמד בבית הספר בהתנדבות אחרי פרישתו, מתוך אהבתו למקצוע, עד 1996. גם לאחר שנתו ה-80 הצטרף מדי פעם להפלגות בספינות בית הספר. השפעתו של שמואל טנקוס כמנהל נכרת על מחזורים ו'-ט"ז של בית הספר. 

 גלריה 

 ביקורי אח"מים 
שמואל טנקוס המשיך את נוהלי קבלת האורחים שהושרשו בבית הספר אך תדירות הביקורים פחתה.

 תקופת דוד מימון 
ממוזער|200px| רב חובל דוד מימון, מנהל בית הספר בשנים תשל"א - תשל"ג
בשנת 1970 הציע שמואל טנקוס לסא"ל דימ' דוד מימון (רב חובל), איש הפלי"ם, ומפקד השייטת הגדולה בעברו, להחליפו כמנהל בית הספר לקציני ים בעכו. במהלך שלוש השנים בהן ניהל דוד את בית הספר, פתח מסלול לימודי שנה חמישית לדרגת "טכנאי", גייס מורים מקרב בוגרי בית הספר, שהמשיכו את הכשרתם באוניברסיטאות השונות, הביא מדענים מרפא"ל הסמוכה, להוראה חלקית. נבנתה מעבדה לאוטומציה, והוכנסו לימודי אוטומציה ומחשבים לתוכניות הלימודים של בית הספר. 
מימון הסביר את כוונתו במועצת המנהלים:  עם זאת דרכו של מימון בבית הספר לא האריכה ימים. לאחר עימותים בין הסגל למנהל שסבבו על שאלות ארגוניות ופרסונליות התפטר מימון ומסר את תפקידו לסא"ל זאב אלמוג (אברוצקי).
השפעתו של דוד מימון ניכרת במחזורים ט"ו-י"ז של בית הספר. מימון ביטל את שיטת הנקודות השליליות. ודחה את חבישת כובע הקצינים ממחלקה ב' למחלקה ד'. לשינויים אלה שלא שונו יש השפעה קשה על צורת ההופעה וההתייחסות לתלמידי בית הספר.

 גלריה 

תקופת זאב אלמוג 
ממוזער|200px|סא"ל דימ' זאב אלמוג (אברוצקי) מנהל בית הספר בשנים תשל"ג - תשנ"ו
בשנת 1973 מונה סא"ל (מיל') זאב אלמוג (אברוצקי) מפקד מבצעי מחיל הים בעבר למנהל בית הספר. אלמוג התמיד בתפקיד במשך 23 שנים, עד שנת 1996. השפעתו של אלמוג נכרת במחזורים י"ח-מ"ב של בית הספר. סיסמת בית הספר בתקופתו של אלמוג הייתה 

 סגל בית הספר 
250px|שמאל|ממוזער|מפקד הקדטים סא"ל ארנון אורי ב-1996
כסיוע לאלמוג שימשו קצינים מחיל הים, בדרגת סגן-אלוף, כמפקדי קדטים. לתקופה של כשנתיים: בני בשן, צבי רוטשטיין, חיים רז, אמנון סופר, אלי רגב היה מפקד הקדטים בין השנים אוגוסט 1987 ליולי 1990. ארנון אורי ועמרם חיימי.

מנהל ההוראה היה יצחק מזרחי שהוחלף על ידי אילנה יניב. הניהול האדמיניסטרטיבי נעשה על ידי אריה וצלר, בוגר מחזור ט'.

 פעילות 
אלמוג ניהל את בית הספר בתקופה בה ידעה מערכת החינוך בארץ שינויים רבים והכניס בו חידושים בהתאם לצרכים באותה עת. במטרה לשמור על מספר הקדטים הלומדים ומסיימים מחד, ולא לוותר על הרמה מאידך, נוספו תחילה מקצועות מתקדמים כמחשבים, אוטומציה. בשנת הלימודים תש"ם 1980 נפתחה מגמת אלקטרוניקה שהצטרפה למגמות השיט והמכונאות ימית.

מגמת מכונה – בתחילת שנות השמונים הייתה פריחה של מגמת מכונה. הביאו ציוד מאנגליה, שיפצו והרחיבו את בית המלאכה. מי שעמד מאחורי כל זה: זאב אלמוג, מ/ר קלמן מאור מרכז המגמה ומ/ר חיים גוראל המפקח הימי במשרד החינוך. בתחילת שנות האלפיים החלו מצמצמים את שעות בתי המלאכה מ-8 ל-6 ואחר כך מ-6 ל-4. אז גם הפסיקו את בית המלאכה לאליפים.

המכללה הטכנית בכיתות י"ג וי"ד אשר הוקמה בתקופת דוד מימון קיבלה הכרה הקנתה דיפלומות של טכנאי והנדסאי במגמות המכונה והאלקטרוניקה. מגמת השיט התאימה את תוכנית הלימודים שלה לדרישות טכנאי תעשייה וניהול בנוסף ללימודי הים.

 קליטה לכתה ב – כאשר מערכת החינוך בארץ עברה רפורמה למבנה של חינוך יסודי שש שנתי ותיכוני שש שנתי התאים אלמוג את בית הספר לשינוי כך שהחל לקלוט לא רק בוגרי כיתות ח' אלא גם את מסיימי חטיבת הביניים ט'. החלטה שהעלתה את מספר הנרשמים לבית הספר. הנרשמים לכיתה ב' קיבלו את הכינוי "ב'אליפים" והם עוברים קורס הסתגלות של חודש ימים לפני תחילת הלימודים כדי לרכוש את תפישת העולם של הקדטים.קליטת עליה – באותה עת הגיעו לישראל שני גלי עלייה מברית המועצות וממדינות חבר העמים. הגל הראשון חל בשנות השבעים והשני המסיבי יותר – בשנות התשעים. תחת שרביטו של אלמוג נערך המוסד לקלוט את הנערים העולים באמצעות הקמת כיתות אולפן, שיעורי עזר וקדטים חונכים מכיתות בוגרות. הנפל בין הקדטים מעליות שונות היה דומה ובהמשך הגיעו לא מעט מילדי העולים להישגים כמצטייני-על בבית הספר ומגשימי הקצונה כבוגרים.מינוי מנהלת הוראה – צעד נוסף שעשה אלמוג במינויה של אישה אילנה יניב למנהלת ההוראה של בית הספר, אשר גם הוא נחשב אז למהפכני בקציני-ים.

 צירוף בנות 
צעד מהפכני ששינה את צביונו של בית הספר היה קבלת בנות ללימודים. במהלך שנת 1987 קיבל אלמוג את פנייתה של תלמידה מנהריה, מיכל (מיקי) פורת שדרשה להתקבל לבית הספר והודיעה שהיא מוכנה להיאבק על כך. משנת הלימודים הבאה מחזור ל"ו נפתחה ההרשמה גם לבנות. השתתפו 6 בנות שהתחילו וסיימו. אחוז הבנות הלומדות בבית הספר כ-20–30 בכל מחזור. הצעד שובר המוסכמות הזה, שהחל עם קבלתן של שמונה בנות למעוז הגברי, זכה להצלחה מספרית וגם לא מעט ביקורת. עקב המדיניות שנקט אלמוג ואשר עיקריה היו שוויון בין הבנים לבנות בכל החובות והזכויות.

הקדטיות התמודדו עם הקשיים ונעשו בוגרות מוצלחות. מרביתן שירתו בחיל הים וחלקן בצי הסוחר.
עדי אלעזרי שלמדה במחזור ל"ח הגיעה לתפקיד קצינה ראשונה ותהילה שיף בוגרת אותו מחזור הגיעה לתפקיד קצינת מכונה ראשונה.

 גלריה 

 ביקורים 
בתקופת אלמוג נערכו ביקורי שרים ואורחים מכובדים בבית הספר. מתכונת הביקורים נעשתה פחות ראוותנית. מנהל בית הספר קיבל את האורחים/ קוימו טקסי משמר כבוד מקובלים
בין האורחים החשובים היו נשיא המדינה חיים הרצוג, שרי התחבורה עזר ויצמן ומשה קצב

 הכשרה לשיט מעשי 
כבית ספר ימי היה חשוב לתרגל את הקדטים בהפלגה בים ותפעול כלי שיט. מנהלי בית הספר ראו צורך בהפלגות בים ככלי חינוכי מדרגה ראשונה. בתחילה השתמשו בסירות האגודות הימיות בנמל חיפה.

מיד לאחר הקמת בית הספר נתרמה אניית מפרשים תלת תרנית 'קאפ פילאר' על ידי ד"ר זליגמן נדבן יהודי מבריטניה. האונייה בגודל 395 טון השלימה מסע סביב העולם ונמצאה בבריטניה. ד"ר ברדין יצא לאנגליה לפקח על ההכנות. נבחרו 8 קדטים שיצטרפו לצוות. ב-1 בספטמבר 1939 פרצה מלחמת העולם השנייה והכנות להשטה בוטלו והאנייה לא הגיעה.

כלי שיט גדולים יותר של בית הספר היו "ארלוזורוב", ספינת האימונים של הפועל חיפה, ו"פיניצה" ממועדון שיט כרמל. הספינה ולדורה עד פסח 1950 נזקקה למבדוק והוחלט למוכרה. ספינת המשמר מ.ח. 14 בעברה אח"י הפורצים נמסרה לבית הספר. הספינה שהייתה עשויה מעץ החזיקה תקופה קצרה ונגרטה.

אלמוג פתח את מחלקת השיט לפעילותם של התלמידים בשעות אחר הצהריים ודאג למצוא לבית הספר גם כלי שיט גדולים יותר בהם יוכלו התלמידים להפליג לאורך חופי הארץ ולאיים הסמוכים לה. נמצא נדבן מבולטימור שתרם לבית הספר יאכטה מנועית בשם "פולונייז". הקדטים ערכו עימה הפלגות בקבוצות קטנות. כשזו לא ענתה עוד על הצרכים נמכרה.

ב-1979 נתרמה על ידי הנס קאהן, בעל חברת ספנות "ג'מבו שיפינג" מהולנד, אניית חופים קטנה. לבית הספר הייתה זו אוניית אימונים מתאימה ושמה הוסב ל"רב-חובל זאב הים". האניה שימשה להפלגות אימונים לתלמידי בתי הספר הימיים בנמלי הים התיכון. הוצאות תחזוקתה הלכו וגדלו ובשנת 1990 נמכרה הוחלט למכרה על אף שמילאה תפקידה היטב במאות הפלגות אימונים. במקומה נרכשה ב-1990 ספינת אימון דו-מנועית מבריטניה שנקראה באותו שם "זאב הים" והיא שימשה את בית הספר עד 1997.

זאב אלמוג החליט על בניית שתי ספינות מפרש בחצר בית הספר על ידי הסגל. בליווי ותרומה של האנס קאהן. הספינה הראשונה הושקה ב-10 במאי 1990 ונקראה "עתיד" על-שם חברה לשירות ימי עתיד, חלוצת האוניות בחידוש הימאות העברית. הספינה השנייה הושקה במאי 1993 ונקראת "ארי הים" כשם הספינה בה יצאו כ"ג יורדי הסירה לדרכם ממנה לא שבו. ספינות אלה, "עתיד" ו"ארי הים", פעילות ועומדות לשירות לימודי הימאות עד היום. הן מהוות כלי לא רק לתרגול מעשי של הלימוד התאורטי בכיתות אלא גם להתנסות במשמרות הים ולהקניית ערכים כעבודה בצוות ואחריות הדדית, שאותם ראה אלמוג כמטרות החינוך הימי. במקביל, עודד אלמוג את התלמידים להשתתף בכל המשטים הימיים שהתקיימו בארץ, ואלה נערכו על ידי סירות בית הספר.

 גלריה 

 תקופת אלי רגב 
ממוזער|200px|סא"ל במיל' אלי רגב - מנהל בית הספר בשנות הלימודים תשנ"ו-תשע"ז
בטקס סיום שנת הלימודים תשנ"ו 20 ביוני 1996 פרש זאב אלמוג (אברוצקי) מתפקידו ובמקומו מונה סא"ל (מיל') אלי רגב למנהל בית הספר. רגב שימש בתפקיד המנהל במשך כ-20 שנות לימוד, עד סוף שנת הלימודים תשע"ו. השפעתו של אלי רגב נכרת במחזורים מ"א - ס"ב של בית הספר. רגב נדרש והצליח להקטין את ממדי הנשירה ולהגדיל את מספר הזכאים לתעודות בגרות.

 התארגנות 
מיד עם כניסתו של רגב לתפקיד קרה משבר מערכתי תקציבי שנדרש לטפל בהו. העובדה ששימש כמפקד קדטים בשנים 1984 עזרה לו להתמודד עם המשבר. עוד טרם כניסתו לניהול הוחלט על ידי משרד החינוך בשני נושאים:
 להגדיל את מספר מגמות הלימוד על ידי פיתוח תוכניות לימודים במדעי הים.
 החלטה משמעותית להעביר את בתי הספר הימיים הפנימייתים לפיקוח ומודרכות של המינהל לחינוך התיישבותי.

במקביל, וללא התרעה מראש, ביטל משרד הביטחון את חלקו בתקצוב בית הספר, דבר שיצר פער של 4.5 מיליון שקל בתקציב של כ-23 מיליון שקל שנתי. אם בעבר חושב תקציב של קציני ים ישירות ממשרד החינוך לפי צורכי בית הספר, התקצוב החדש נעשה לפי קריטריון של מספר תלמידים. למעבר לפיקוח ומודרכות של המינהל לחנוך התיישבותי והקיצוץ התקציבי שחל היו משמעויות כבדות בהתארגנות לשנת הלימודים תשנ"ז 1996/1997. המנהל חדש רגב נדרש לבצע שינוי מבני וארגוני רחב.

במהלך חופשת הקיץ, ובחופשת הסוכות ביצע, המנהל עם הצוות החינוכי והמינהלי, "צוותי דיון וחשיבה", לבחינה והגדרה מחודשת של מטרות ויעדי בית הספר. החשיבה נערכה בליווי ייעוץ ארגוני של מכון "זיו" בראשותה של הגב' ורדה זיו. בינואר 1997 הוצגו תפוקות צוותי הדיון והחשיבה למועצת המנהלים בראשותו של האלוף במיל שמואל טנקוס. מטרות ויעדי בית הספר הוגדרו מחדש באישור מועצת המנהלים.עיקרי השינויים שנעשו בעקבות הקיצוץ התקציבי והמעבר תחת כנפי המנהל לחינוך התיישבותי היו:
  קריטריונים – יישום הנהלים הנהוגים במינהל לחינוך התיישבותי - תקני כח אדם בפנימייה, במינהלה.
 תקצוב לפי הנהוג במינהל של החניכים בפנימייה לפי רמה סוציואקונומית. *קליטת תלמידים חדשים במינהל לחנוך התיישבותי בתאום עם בית הספר אך לא עצמאיים יותר.
 פיקוח על ידי מספר רב של מפקחים ייעודיים לכל התחומים: פנימייה, מטבח, הוראה ולא על ידי מפקח אחד בלבד על כל בית הספר כמו קודם.
 ספיגת הקיצוץ והתיישרות לפי התקציב המקוצץ בכל התחומים. בשנה הראשונה קבל בית הספר מענק איזון בגובה 1.5 מיליון ₪ לסיוע עקב הקיצוץ התקציבי של 4.5 מיליון ₪ ממשרד החינוך.
 תקציבי פיתוח מיוחדים לטובת בניני המגורים הישנים. מה שאיפשר שיפוץ כל הפנימיות ובניית פנימייה חדשה בשם "רהב".
 צמצום ההדחות - קריטריונים נוקשים של המינהל, כנגד הדחת תלמידים, במהלך שנת הלימודים וגם בסיומה. לפני כן הייתה למנהל בית הספר יד חופשית בנושא.

שמאל|250px|ממוזער|סגנית מנהלת ההוראה אילנה יניב באזכרה ליצחק רבין שנערכה בבית הספר ב-1996
שמאל|250px|ממוזער|מנהל בית הספר אלי רגב, המדריך הראשי מיכה סלק והקדטית ענת ג'קמן במסדר קבלתה את תפקיד "משיט", 1997
כסיוע לרגב שימשו דורון שמואלי ואחריו יוחאי פלצור ויצחק בן שושן כמפקדי קדטים ומורדכי אדרי. מנהלת ההוראה הייתה אילנה יניב שהמשיכה בתפקידה עד שהוחלפה על ידי אסתר רייכלסון. שמסרה את התפקיד בשנת 2012 ליוחאי פלצור שהעביר בשנת 2013 לזאב רביץ.

הניהול האדמיניסטרטיבי נעשה על ידי משה שגב עד שנת 2009 שאז מונתה גבי יעל באן. ראובן וגנר מחזור ט' נעשה הקנין ואיש האפסנאות.

 מגמות לימודים 
רגב מימש את ההחלטה להוספת מגמת לימודים "מדעי הים" המחשבה הייתה למשוך תלמידים על ידי הקמת מגמה שאינה שייכת למסלול הטכנולוגי וללא זיקה לצי הסוחר ולחיל הים. המגמה אושרה בהחברה לחינות ימי לאחר התלבטות לדברי שמואל טנקוס  הלימודים למגמה החדשה החלו בשנת הלימודים תש"ס במחזור מ"ז.

בשנת 2014 נסגרה מגמת השיט. בוגרי מגמת 'מדעי הים' המשיכו לקבל שיעורי שיט מעשי ואף עברו קורס צלילה. ההנחה הייתה שמי שיגיע לקורס חובלים יקבל את הכשרתו שם ולצי הסוחר יקבל הכשרה במכון להכשרה ימית.

 פעילות השחייה בים הייתה מרכיב חשוב בהכשרת הקדטים ונמשכה מאז התבססות בית הספר בעכו. תנאי הים במפרץ מאפשרים שחייה במרבית מצבי מזג האוויר. כאשר הוגדרו חופי רחצה מוכרים לא הוזכר חוף בית הספר. הגדרה כחוף מוכרז חייבה צוות מצילים מוסמכים ופתיחת החוף לקהל הרחב. רגב הורה על הפסקת השחייה בים וגם המשחה השנתי סביב חומות עכו פסק.הקניית ערכים – נעשתה פעילות ענפה בחינוך לערכים, טיפוח מנהיגות, טיפוח מחויבות אישית, תרומה לקהילה והתנדבות, פרויקט "קהילה הוגנת", ודגש על ניהול עצמי.שיפור תנאי מגורים – נחנך בנין פנימייה חדש. החדרים כללו 4 קדטים לחדר. המיטות בשתי קומות, שהיו צרות ומברזל, הוצאו ובמקומן מיטות עץ רחבות. שולחן כתיבה לכל קדט. הותקנו מזגנים לחדרי הלימוד והמגורים. מקלחת ושירותים צמודים לכל חדר. ביטאון  – פעמיים בשנה הוצא ביטאון של בית הספר 'קשר ימי' לתפוצת הקדטים והוריהם. גיליון מס' 1 תשנ"ז-1997.חדר האוכל – בשנת 2003 עבר חדר האוכל לשיטת ההגשה העצמית. מגוון המזון השתפר אין דרישה לנימוסי שולחן והרעש בחדר אוכל גבוה.הפנימיה כבית – רגב הוסיף לסגל בית הספר 'אמהות בית' ועובדים סוציאליים. מתוך כוונה להעמיד את הפרט במוקד התהליך החינוכי.קדטים במשך השנים המונח "קדט" נשאר בשמות בעלי התפקידים. בית הספר התייחס למתחנכים בו כ"תלמידים" ובשיחות פנימיות בסגל ובין התלמידים עצמם כ"ילדים". בהתייחסות זאת הייתה משמעות לרמת ההקפדה. כדברי קדטית מצטיינת. בית הספר נעשה משנה לשנה .מבני בית הספר במהלך התקופה שופצו מבני הפנימייה, המטבח, חדר האוכל ונבנתה פנימיית "רהב" הפנימייה היחידה שנבנתה כחדשה ב-30 השנים האחרונות. התקציב כ-9 מיליון שקל הגיע מהמינהל לחינוך התיישבותי וממכירת דירות בעכו שהיו שייכות לחברה לחינוך ימי.בדיקה עצמית – מדי שנתיים קיים רגב צוותי חשיבה בסיוע מומחי עיסוק לבדיקת "בית הספר לאן?" לאחר מפגש ניתוח עיסוק פסיכולוגי בשנת 2010 נקבעה סיסמת ניהול חדשה שמירת רמה – רגב הקפיד על נתוני הכניסה ושמירת רמת המתקבלים. הוא התעקש לא להוריד את רמת המועמדים המתקבלים לבית הספר. ולכן לא בכל השנים הפנימייה הייתה מאוכלסת במלואה דבר שפוגע בתקציב. על רקע זה היה מתח "איכות מול כמות" עם החברה לחינוך ימי שרצתה פנימייה מלאה וכך גם התקציב.

 גלריה 

 פרסים לבית הספר פרס החינוך הארצי  – בשנת 2002 זכה בית הספר בניהולו של אלי רגב בפרס החינוך הארצי. הישגי בית הספר בזכאות לבגרות ובשיתוף יוצאי כל העדות והמגזרים בחינוך. אלי רגב קיבל את התעודה מהנשיא משה קצב בנוכחות קבוצת מורים מדריכים וקדטים מבית הספר.פרס יד ושם – בית הספר הבין-לאומי להוראת השואה ביד ושם מביע את הערכתו למפעלים חינוכיים בנושא השואה בהענקת פרסים. ההפלגה לסלוניקי של מחלקה ג' ארכה תשעה ימי הפלגה לכל כיוון ושהות של שלושה ימים בעיר הנמל הציורית – היה שיאו של פרויקט ייחודי ששילב את לימודי הימאות עם לימוד שואת יהודי אירופה. על התוכנית הייחודית, אופן ביצועה והשפעותיה קיבל בית הספר לקציני ים בעכו פרס על תוכנית חינוכית בהוראת השואה.

 פרויקט "גלים" 
לאחר שמשרד החינוך צמצם את מגמות החינוך הטכנולוגי בסוף שנות ה-90, בתחילת שנות האלפיים החליט חיל הים שהמסיימים בכתות י"ד הנדסאים, מכונאים ואלקטרונאים, נחוצים לו. חיל הים קבע מספר בתי ספר במדינה המתאימים לצרכיו ו"קציני ים עכו" הצטרף. המשמעות הייתה ליווי הפרויקט על ידי קצינים אקדמאים מחיל הים. מאז, תלמיד המעוניין ומתאים להצטרף לפרויקט מקבל 80% מימון של שכר הלימוד ותמורת זאת, מתחייב לשנה וחצי שרות קבע בחיל הים.

 פעילות שיט שיט חופים - רגב ראה חשיבות רבה בהכשרת הקדטים בשיט מעשי בסירות וספינות. קדטי בית הספר הוכשרו לרמה של משיטי סירות מפרש. רגב חידש את מערך סירות בית הספר. קדטים לקחו חלק בהשתתפות פעילה במרב השיוטים: משט דקר, אח"י אילת, שיוט פלצור, שיוט קורקין במכמורת ושיוט מוסלי ממרינת הקישון.ספינות בית הספר - נקבע תקן לקיום הפלגות ארוכות לכל קדט בשנה א'- הפלגה בת יום אחד. בשנה ב' - הפלגת חופי ישראל בת 3 יממות. בשנה ג' הפלגה 5–8 יממות לקפריסין או רודוס. העוברים השלמת משיטי יאכטות יפליגו בשנה ד' 8–10 יממות לרודוס.. כך כל שנה נעשו הפלגות ארוכות בספינות בית הספר. הישג מיוחד היה בשנת 2008 שמחזור נ"ד הפליגו בספינות לסלוניקי. על פרויקט "סלוניקי 2008." קיבל בית הספר פרס מיד ושם.
רגב התעקש על החזקת 2 ספינות האימונים 'עתיד' ו'ארי הים'. לדעתו יש להחזיק 2 ספינות לטובת ההכשרה הימית ושמירת רמת הבטיחות בהפלגות ארוכות עם תלמידים. מנגד עמדה דרישת החברה לחינוך להסתפק בספינה אחת בלבד. עד תום שירותו הצליח להחזיק בשתי הספינות.הגברת המודעות לים - בשנת 2010 פתח בית הספר תוכנית שנקראה "הגברת המודעות והפעילות הימית" שהוצגה בפני מועצת המנהלים וקבלה את אישורה. התוכנית משלבת את הנושא של המוטיבציה לשרת בים בצי הסוחר או בחיל הים ביחד עם פעילות ימית במהלך יום הלימודים של מחלקות א' וב', מחלקה ג' מדעי הים ואלקטרוניקה ומחלקה ד' מדעי הים - המשמעות הייתה תוספת שעות לימוד פורמליות למערכת לימודים לחוצה מאוד. בנוסף, הוגברה הפעילות הימית בשעות אחר הצהרים, במהלך השבוע, לכל המעוניינים להפליג בסירות מפרש. כך גם בסופי שבוע פעילים מתקיימת פעילות ימית מחלקתית.חוסר תשתית עם כל המודעות לשיט בית ספר נשאר בחוסר תשתית להעגנת סירות. שיעור שיט מעשי מתחיל בסחיבה פיזית של הסירה על עגלה לתוך המים. הדבר מחייב הרטבה של מחצית הגוף התחתון. ואחר כך כל מהלך השיט ברוח ובקור. אין מודעות לנושא ההיפותרמיה האויב הגדול של הימאי. לעומת זאת במבואות ים ובקציני-ים אורט אשדוד הסירות נמצאות בעגינה לא צריך לדחוף ולא להרטב, לכן גם הישגי השיט רבים יותר.

 ביקורי אח"מים 
בתקופתו של רגב פחת העניין בבית הספר. אורחים חשובים הגיעו לעיתים נדירות. קבלת האורחים נעשתה על ידי הסגל כמעט ללא מעורבות של הקדטים. מפקד חיל הים הגיע פעם אחת בכל תקופת המשמרת שלו. עמרם מצנע בהיותו יו"ר ועדת החינוך ביקר בבית הספר והזמין את הסגל לביקור בכנסת.

 תקופת עפרה שטיין 
ממוזער|מנהלת בית הספר לקציני ים' ד"ר עפרה שטיין, במפגש לזכר בוגרי בית הספר שהלכו לעולמם 15 בנובמבר 2018.

 מגמת השייט 
בשנות ה-90 המוקדמות הסיקו בחברה לחינוך ימי, שעל מנת לעמוד בדרישות ההסמכה לצי הסוחר, יש להוסיף למגמת שייט כתה י"ג. עם זאת, עקב מיעוט נרשמים, הוחלט שתלמידי המגמה מ"קציני ים עכו" ובית הספר "מבואות ים" ילמדו יחדיו את כתה י"ג. מספר התלמידים המשותף יהיה כ-15 ואז הפעלת הכתה תהיה כלכלית. בית ספר "מבואות ים" סגר את מגמת השייט באמצע שנות ה-90 ומספר התלמידים קטן לכדי 5–7 תלמידים. מבחינה תקציבית נעשתה הפעלת הכתה גרעונית מאוד. נושאים שגרמו לקדטים חוסר רצון להמשיך במגמה היו מבחני ההסמכה שנכתבו על ידי משרד התחבורה והיו מאוד נוקשים. לא היו שאלות בחירה והמקצועות הנדרשים, כגון ניווט אסטרונומי, היו קשים. בוגרי המגמה לא קבלו "בונוסים" בהרשמה לאוניברסיטה או לטכניון.
250px|שמאל|ממוזער|מפגש מורשת - ותיקי צוות אח"י קשת הראשונה ומפקדם אל"ם דוד הרפזי מספרים על קרבות הטילים במלחמת יום הכיפורים לקדטים, 2010

מגמת השייט בקציני ים עכו נסגרה בשנת 2016. מחזור נ"ו היה המחזור האחרון בו למדו תלמידים במגמה. סגירת המגמה נבעה מכך שהיה מספר קטן מאוד של קדטים שרצו ללמוד בה, לאחר שהתלמידים הגיעו למסקנה כי בצי הסוחר הישראלי אין כמעט אוניות ובקורס חובלים אין שום עדיפות לבוגרי בית הספר.

בשנת הלימודים תש"פ פתח בית הספר מחדש את מגמת שייט בתוכנית משולבת עם רשות הספנות המכון להכשרה ימית ונמל אשדוד. לימודים של חמש שנים ממחלקה י' עד י"ד. בוגרי המגמה יוסמכו כמשיטי כלי שיט עד 500 טון.

 מסורת קציני יםדגל – ב-31 בינואר 1939 בישיבת ועד הנאמנים העלה ד"ר ברדין את הנושא שכמו באונייה יש צורך להניף כל בוקר על תורן בית הספר את הדגל הימי הארצישראלי ודגל המייחד את בית הספר הימי ויש לקבוע את צורתו. ב-29 במאי 1939 הציג את הצעתו עוגן לבן על רקע כחול. חבר הוועד אבא חושי הציע להוסיף בפינות את שבעת הכוכבים של הרצל. לאחר דיונים התקבלה הצעתו של ד"ר נפתלי וידרא . ההצעה נתקבלה והועברה למימוש על ידי קומנדר מילר בנסיעתו לאנגליה.
ממוזער|200px|דגל הכבוד הרקום של בית הספר לקציני ים עכו
מלחמת העולם השנייה פרצה מילר נשאר באנגליה. הדגל יוצר בארץ ישראל ונמסר בטקס רשמי על ידי מנהל הנמל מר רוג'רס לקדט-קפיטן והונף חגיגית אל על. מאז ועד סיום המנדט הבריטי הונפו על התורן שלושה דגלים דגל הימי הארצישראלי דגל בית הספר הימי ודגל הקוד היומי. לאחר קום המדינה נפסק השימוש בדגל הימי הארצישראלי. ומדי בוקר הונפו דגל בית הספר ודגל הקוד.דגל הכבוד – בשנת 1955 שלחה משפחת רב חובל אנריקו לוי דגל כבוד שנרקם בידם ומומן על ידי הקהילה היהודית בטריאסט. מאז הוא מוצב במשרד המנהל. בטקס הסיום שנת הלימודים עובר למשמרת מהמחלקה המסיימת למחלקה באה אחריה.תורן בית הספר – בעת הקמת בית הספר בשנת 1939 הוקם התורן. ועליו הונפו מדי בוקר שלושה דגלים: דגל הלאום, הדגל הימי הארצישראלי ודגל הקוד שהוחלף מדי יום. התורן הועבר עם בית הספר לעכו וניצב במקום כבוד בחזית מגרש המסדרים. התורן נושא דרך קבע את דגל בית הספר במעלן קדמי. כיום, מונף דגל המדינה בראש התורן בחגים ואירועים מיוחדים. בפינה הימנית של הצלב נישא דגל מקוד הדגלים הבינלאומי שהוחלף מדי יום. טבלת הדגלים פורסמה דרך קבע בלוח המודעות וניתן היה לשנן את המובן של אותו דגל. בפינה השמאלית של הצלב היה מועלה דגל הכבוד של אורח המבקר בבית הספר. השימוש בדגלי בקוד הבינלאומי בכלי שיט ממשיך להתקיים אך המנהג להניף דגל קוד יומי על תורן בית הספר פסק. ביזמת המדריך אלי דדון נצבעו עמודי המסדרון המובילים לחדר האוכל בדגלי הקו.הפעמון – בתקופת אניות שימש פעמון האנייה להעברת הודעות לצוות. פעמון בית הספר היה צמוד לתורן והועבר לחזית בנין הרכבת, שימש לסימון השעות וקריאה למסדר ותחילת הלימודים. הקדטים בתורנות רכשו מיומנות בצורת הצלצול. אם הזמן הוחלף בפעמון חשמלי המופעל על ידי שעון מתוכנת. הפעמון קיבל עמדת כבוד למזכרת בגן בית הספר.קדט – תלמידי בית הספר מאז היווסדו כבית הספר הימי נקראו "קדטים" מושג הלקוח מצי הסוחר ומציין אדם הלומד ומכשיר את עצמו להיות קצין ים. המושג נהוג במרבית האקדמיות הימיות בעולם. המונח היה רלוונטי גם בתקופות מאוחרות. בתקופת אלי רגב נעשה שימוש במושג "תלמידים" שעם הזמן שונה ל"ילדים". בתקופה הנוכחית חוזר לשימוש המושג 'קדט' כמותג איכות של בית הספר.סמל  – נגזר מתוך הדגל כלל את העוגן ושבעת הכוכבים. נוסף תחתיו הכיתוב  מאוחר יותר נוספה המילה עכו. בשנת 1968 לציון זכרם של כ"ג יורדי הסירה נוסף שמם לבית הספר. גרמה להוספת הכיתוב בשורה העליונה.תקנון בית הספר קבוע במשך השנים הוא עמוד התווך החינוכי. כולל את חובות הקדטים והתנהלות בית הספר, כללי עליה מכיתה לכיתה, פעילות מועצת הקדטים, וכללי מחויבות אישית. בניית כשירות הקדטים לקראת מילוי תפקידים בבית הספר.

 גלריה 

 סיכה ותג הכובע 
תג הכובע שנקבע עם הקמתו בשנת 1938, כולל עוגן ומעליו מגן דוד מוקף בעלים. תג הכובע היה בתוקף עד שנת 1954. כחלק מתהליך שדרוג בית הספר והגדרתו כבית ספר לקציני ים, יחד עם המעבר לעכו נוצר תג-כובע חדש ובו עוגן עם מגן דוד קטן מוקף בזר עלי דפנה דק. בשנת 1974 החליט מנהל בית הספר זאב אלמוג (אברוצקי) לשנות את תג הכובע מסגרת עלים רחבה יותר סמל זה נשאר בתוקף כיום.

 גלריה 

 המנון ברית קציני ים 
ממוזער|300px|המנון הקדטים שנכתב על ידי גיורא בר ממחזור י"ב 1967
הקדט גיורא בר מגמת שיט מחזור י"ב חיבר בשנת 1966 את השיר "ברית קציני ים" שנעשה להמנון בית הספר. את הלחן חיבר המדריך החינוכי דב יונגפר. ההמנון מושר בפי הקדטים והבוגרים בכנסים ומפגשים.

 טקסים 
הטקס מהווה חלק חשוב במהלך החדרת מרכיב השיטתיות למנהיגות הימית. לכל אירוע יש את צורת הביטוי האחידה והחוזרת על עצמה. מטרת הטקסיות לתת חשיבות לדברים ולהחדיר את ההכרה שדרך הביצוע חשובה ולא רק התוצאה.
 טקס החניכה התחלת הלימודים בבית הספר אופיינה בשנים הראשונות בטקס אלים בו היו הקדטים ממחלקה ג' גוזזים את שערות ראשם של ה'אליפים' - התלמידים החדשים לכתה אלף. למחרת היו עוברים אצל ספר בבית הספר ומשלימים קרחת. הטקס נקרא טקס הקרחות. הטקס שהיה מלווה באלימות היה נהוג כל תקופתו של אנריקו לוי ושמואל טנקוס דרש לשנותו עד שהפסיק בשנת 1962 הפסיק אותו כליל. תלמידי כיתה ד' הביעו את מחאתם בהקמת מצבה 
 טקס יום הזיכרון לחיילי צה"ל ונפגעי פעולות האיבה שהוא אירוע מאוד משמעותי.על מגרש המסדרים.
 טקס לזכר הצוללת דקר – נערך בסיום משט מפרשיות, סמוך לתאריך גילוי מיקום טביעת הצוללת.
 טקס השבעה לצה"ל – השנה החמשית של בית הספר הייתה אמורה להיעשות לאחר החיול לצה"ל. נוצרה הזדמנות לקיים טקס השבעה מסודר בבית הספר. המבצעים היו המחזור המתגייס והקהל היה שאר הקדטים אשר גם השתתפו בו.
 טקס הסיום הוא האירוע המסיים את שנת הלימודים וחגיגה למחזור המסיים 4 שנות לימוד. האירוע נקבע מראשית השנה בעשור האחרון התקיים בתאריך קבוע של 20 ביוני. לטקס מוזמנים משפחות המחזור המסיים. מנהל בית הספר אלי רגב הזמין באמצעות עמותת הבוגרים את כל בוגרי בית הספר. בוגרים רבים מופיעים לטקס גם ממרחקים.
אורח הכבוד בטקס הוזמן מפקד חיל הים או ראש מספן הים. לפעמים הוזמנה תזמורת המשטרה. הקדטים במדים לבנים יפים ומסודרים. מחלקה ג' חמושה ברובים. במהלך הטקס נקראים המצטיינים שממוצע ציונים מעל 87% ומצטייני העל שממוצע ציוניהם מעל 96%.

כחלק מהטקס עובר דגל הכבוד של בית הספר, מהמחזור המסיים למחלקה ג' שתהיה המחלקה העליונה בשנת הלימודים הבאה.
לאחר הברכות של אורח הכבוד ומנהל בית הספר מתקיים מצעד מעבר בהצדעה מול בימת הכבוד. לאחר שהמחזורים הצעירים מתפנים מבצע המחזור המסיים תרגילי סדר לראווה בפיקודו של אחד מהמחזור. תרגילים שבסופם זריקת הכובעים למעלה. מכאן עוברים הבוגרים הצעירים במסלול ירידה לים כמו שהם לבושים במדים הלבנים. ביזמת המחזור המסיים מתקיימים בשלב זה זיקוקי דינור. המימון לזיקוקי דינור נעשה בדרך כלל על ידי עמותת הבוגרים כשי לבוגרים הצעירים.

מגרש המסדרים בו נערכים הטקסים שטוח וללא מושבים מוגבהים לצופים סביבו. לכל טקס מוצבים שורות כיסאות. הוצאה חוזרת על עצמה כל שנה. בשנת 2006 הוזמנו טריבונות בהוצאה נכבדה של המחזור המסיים ונדבן מעמותת הבוגרים. נושא הטריבונות הקבועות לא קיבל עדיפות על ידי בית הספר.

 גלריה 

 הנצחה 
מדליה בשנת 1981 הנפיקה החברה הממשלתית למדליות ומטבעות מדליה לציון מלאות 25 שנה לפתיחת בית הספר לקציני ים.

 כ"ג יורדי הסירה 
בית הספר מנציח בשמו את כ"ג יורדי הסירה. אף כי אף אחד מהנופלים לא למד בבית הספר ולא היה קשר בזמן הביצוע. היזמה באה משושנה ספקטור אלמנתו של מפקד הכ"ג אשר הייתה מנהלת אדמיניסטרטיבית ושכנעה את שמואל טנקוס לצעד הזה. מאז בית הספר מתאמץ לעמוד ברמה ולתת בעצם קיומו את הכבוד הראוי ליורדי הסירה. שמותיהם של עשרים ושלושה הלוחמים העברים והמפקד הבריטי מייג'ור אנתוני פלמר, חקוקים בקיר הכניסה הראשית לבניין ההוראה. אחד מחדרי הבניין ההוראה משמש חדר זיכרון לנופלים.
כל שנה בשבוע היעלמותה של הספינה נעשות פעילויות חינוכיות, כולל עבודות אישיות של תלמידים, ועצרת קדטים אליה מוזמנים גם משפחות.
ספינת האימונים של בית הספר 'ארי הים' נקראת על שמה של ספינת יורדי הסירה.

 חללי בית הספר 
יד לנופלים - בחזית מגרש המסדרים נמצאת מציבה לבוגרי בית הספר שמסרו את נפשם במלחמות ישראל או נהרגו תוך כדי שירות ימי. המציבה מהווה חלק מהטקסים הנערכים בבית הספר. כיום רשומים בה 52 שמות. החללים במלחמות ובשירות בים מונצחים בתמונותיהם בקיר הזיכרון שבספרייה שעיצב בהתנדבות בוגר בית הספר דב פז.
שמות הקדטים, בוגרי בית הספר ועובדיו, אשר נפלו במלחמות ובעת השירות בים.+שנת נפילה || דרגה ושם||מחזור||נסיבות הנפילה ||תמונהקיץ תש"ב  יעקב רוזנקרנץכתה ב' ת"ש בטביעת אונייתו ממוקש באוקיינוס האטלנטי תמונהתש"ח ישראל בדולח  כתה ב' ת"ש  בקרב בהרי ירושלים תש"חראובן גלפמן  כתה ג' תש"ח  בפריצת הדרך לירושליםתש"ח יצחק דויטשר  כתה ב' תש"ח בקרב על בית מחסיר תש"ח אמון וירטהיים  כתה א' תש"ו  בשיירת יחיעםתש"ח עמנואל רוטשטיין  כתה ג' תש"ד נפל עם מטוסו תש"ח שרגא שולקיס  כתה א' תש"ו  בקרב בדרך למנרהתש"ח יריב שינבוים  כתה ב' ת"ש נפל עם מטוסו במבצע נחשון תש"ח יצחק שניידמסר  ה' ימי בהגנה על משמר העמק  תש"חחננאל בריל ג' ימי  בתאונה על האנייה 'קדמה'תש"י שרגא בורובסקי ב' ימי בטביעת האנייה 'מסדה' תשי"ז קצין שלישי אברהם יצחק סלוצקרי' ימי בתאונה באנייה 'הדר' תשכ"ג קצין מכונה שני צבי גל מחזור ב' בעת שירותו ב'הר כרמל' טבע במהלך עבודת הנצלה של אנייה אחרתתשכ"ז דן גרינפטר  כתה ב' תשכ"ו בטביעת האנייה 'השלושה' תשכ"ז שלמה זכריה מורה לשיט  בטביעת האנייה 'השלושה' תשכ"ח רב-סרן יהודה בן-בסט  מחזור ב' בטיבוע המשחתת אילתתשכ"ח אליהו דוד י"א  בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח אלכסנדר כהן מחזור י'  בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח דוד לוי מחזור ט'  בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח חיים סגל י"א  בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח דב סושין  י"א בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח  יוסף פלוריאןי"א  בטיבוע המשחתת אילת תשכ"ח סגן צבי הר-אבן  מחזור ט' בטביעת הצוללת דקר תשכ"ח רס"ן בנימין מימון ג' ימי  בטביעת הצוללת דקרתשכ"ח סגן ראובן סנפיר מחזור ט'  בטביעת הצוללת דקרתשכ"ט רס"ן משה סגל ט' ימי נרצח בעת שירותו בחיל הים תשל"ד  מיכאל אלאור ג' תשל"א  במלחמת יום הכיפורים תשל"ד רון הרצנשטיין ב' תשכ"ט מלחמת יום הכיפורים  תשל"ד עלי קמחי  י"דמבצע ליידי בפורט סעיד, עיטור המופת  תשל"ד מתתיהו קרס  ב' תשכ"טבמלחמת יום הכיפורים  תשל"ד ראובן רוטמן  ג' תשל"א במלחמת יום הכיפורים תשל"ד רון שצר ט"ו  במעוז הכפר בתעלת סואץ, עיטור המופת  תשל"האשר מגירא י"ט נהרג בתאונת דרכים במהלך שירותו בחיל הים תשל"ה  שמואל עוזרוביץ י"טנפטר בעת שירותו בחיל הים  תש"םרב חובל אהרון מרני ה' ימי נהרג בעת מילוי תפקידו כמנהל מבואות ים  תשמ"ארב חובל אמנון שטרנברג ד' ימי נרצח על סיפון אונייתו בפיראוס תשמ"ארב חובל גרא לויןט' ימיבטביעת האונייה מצדהתשמ"ב  אייל נויכ"ה  נהרג במבואות צור במלחמת שלום הגליל תשמ"דעופר סלומון כ"ד  נפל לים מדבור (כלי שיט) ולא נמצאתשמ"ד ראובן סמולנסק-סער  כ"דהתאבד במהלך שירותו בחיל הים תשמ"ה  ראובן פלצור ז' ימינרצח על ידי מחבלים על סיפון ספינתו בלרנקה  תשמ"ו אל"ם אורי טאיץ י"ד טבע במהלך אימון תשמ"ז רס"ן ארווין אלי שניידר ט"ו נפטר בעת שירותו הצבאי בחיל הים תשמ"ט דוד בלןכ"ב נפטר במהלך שירותו במשטרת ישראל תש"ן אריאל אפרת ל"ד  נהרג בתאונת דרכים בעת שירותו בחיל היםתשנ"ב  סא"ל אברהם ישראלי"ז נפטר בעת שירותו בחיל הים תשנ"ג גיא חבוט  ל"ו נפטר בעת שירותו בחיל הים  תשנ"גקצין שני אבי מיזן י"בנהרג בתאונה על מכלית 'ניוטה' בשדה נפט מצרי תשנ"ח  דוד אורי מחזור ל' נהרג בעת מילוי תפקידו במשטרת ישראלתשנ"ט  רב חובל פיליפ עירוןמחזור ו' טבע עם אונייתו מינרל דמפייר תשס"ג איגור דרוביצקי  מ"ה  חובש קרבי בחטיבת הנח"ל נהרג בקרב עם מחבלים בחברון 

2|שמאל|ממוזער|260px|מצבת הזיכרון לבוגרי בית הספר חללי מערכות ישראל והשירות בים. חלק ממסלול הפרידה של רב חובל אנריקו לוי, מרץ 1960.
שמאל|ממוזער|260px|קיר הנצחה לכ"ג יורדי הסירה מוצג לגב' פלמר, אלמנתו של מייג'ור אנתוני פלמר, שיצא עימם לפעולה
שמאל|ממוזער|260px|הסירה "קלמפי" על שם רב חובל עמנואל קלמפרר נהוגה בידי בוגרי מחזור ל"ז בשיוט לזכר המשחתת אח"י אילת מאי 2007
 מוקדי הנצחה 
 הספרייה עצמה נקראת על שמו של זאב שינד, המכונה דני, פעיל רכש והעפלה בארצות הברית בתקופת הקוממיות.
 בנין ההוראה הראשי נקרא על שם זאב אלמוג מנהל בית הספר בשנים 1996-1973.שנרצח עם משפחתו בפיגוע במסעדת מקסים
 זאב הים (רב חובל), מרכז הימאות המעשית בבית הספר הימי בחיפה, הונצח בשתי ספינות אימונים של בית הספר בשנים 1979.
 מיכה סלק מגרש המסדרים נקרא על שמו של מיכה סלק מדריך בית הספר ממחזור ג' שעשה בו שימוש רב בהנחלת הגאווה ורוח הצוות של בית הספר באמצעות תרגילי סדר על אותו מגרש.
 שמואל טנקוס, מפקד חיל הים, מורה ומנהל בית הספר, מונצח באוסף ציוד ימי המוצב בחלונות ראווה בקיר הפנימי של חדר האוכל.
 ניר רגב בנו של מנהל בית הספר שנהרג בפיגוע במסעדת מקסים מונצח בבית הכנסת של בית הספר הנמצא בקומה השנייה של בנין המגורים.
 הצוללות רהב ודולפין - בניני המגורים של בית הספר מנציחים את הצוללות רהב ודולפין.
 המדריך דוד לוי - לאחרונה נחנכה בחצר בית הספר פינת גן לזכרו של המדריך הוותיק דוד לוי.
 ד"ר מאיר שש – המרכזיה הפדגוגית בבניין ההוראה נקראת על שמו של מורה ומנהל הוראה בבית הספר ד"ר מאיר שש.
 רב חובל עמנואל קלמפרר - בין סירות המפרש של בית הספר נקראה בשנת 2006 סירה אחת בשם "קלמפי" שהיה כינויו של רב חובל בכיר עמנואל קלמפרר מורה לניווט חופי ואסטרונומי שהלך לעולמו בשנת 2005. עמותת הבוגרים בשנים 2006–2014 הנציחה את שמו על הפרס שניתן לבוגרים צעירים שהוסמכו לקצונה בצה"ל או בצי הסוחר הישראלי –"פרס למגשימי קצונה".
 כיכר קציני ים - בשנת הלימודים תשע"ח הביעה עיריית עכו את השלמתה עם קיום בית הספר במקומו וקראה לכיכר שלפני הכניסה כיכר קציני ים. העירייה ניצלה את ההזדמנות להפרע מישראל בן-עזרא יוצר פסל "הגולש על הגלים" על שהעמיד עצמו בתחרות לבחירות לראשות העיר, והסירה את פרי יצירתו שעמד בכיכר.
 מאיר בונה הפרדס שניטע בין בניני המגורים נקרא על שמו של מאיר בונה שהיה מדריך חינוכי בשנות החמשים ועבר ללמד פיזיקה בשנות הששים בתרומת משפחתו.
 הקדט יוסי בן-נעים לזכר הקדט ממחזור נ"ג שנהרג בתאונת דרכים במהלך הלימודים. על שמו נקרא מתקן הגלים במעבדה לפיזיקה.

 החברה לחינוך ימי 
בשנת 1958 נרשם בית הספר לקציני ים כחברה פרטית שמניותיה בידי הממשלה. הנוגעת למשרד הביטחון, התחבורה והחינוך. בשנת 1968 הוסב השם ל"כ"ג יורדי הסירה בית הספר לקציני ים עכו".
בחודש יוני שנת 1999 הוקמה התארגנות שכוללת תחת כנפיה גם את בית הספר מבואות ים ועוד 'בית ספר תיכון מדעי חקלאי ראמה' שאינו קשור לים. שם החברה שונה לחברה לחינוך ימי בישראל (בתיה"ס הימיים). משרד החברה נמצא ברח' יהושפט 1 עכו בסמיכות לבית הספר. מנהלה הראשון היה אריה וצלר בוגר מחזור ט' של בית הספר קציני ים. שלושת בתי הספר מתנהלים כמרכזים כלכליים נפרדים.

וצלר ראה את החינוך הימי מצטמצם וחשב שצריך להחדיר למודעות את , והזמין סקר בחברת lexidale. הסקר שהוגש באפריל 2013 קובע שיש צורך רב בבוגרי בתי ספר ימיים גם למקורות המסורתיים כביטחון ותחבורה בים וכן לחקלאות ימית ומתקני קידוח. וצלר סיים את תפקידו בשנת 2016 ומאז החברה ללא מנהל קבוע. חבר הדירקטורים נמצא בחסר. אייל קנה ממשרד התחבורה ממלא את מקום המנכ"ל. איתו בדירקטוריון אסנת אבן צור ממשרד החינוך, המדריך יעקב דיכטנברג דירקטור מטעם עובדי קציני ים עכו וחנאן חלף מטעם עובדי תיכון ראמה.

 גלריה 

 התורמים 
בית הספר היה יעד לתרומות משמעותיות מנדבנים מתושבי ישראל ומחוצה לה. תרומות אלה אורגנו על ידי מנהלי בית הספר ועם הקמת עמותת בוגרי קציני ים עברו גם דרכה.
עם הקמת בית הספר ב-1939 תרם ד"ר זליגמן מבריטניה את הספינה 'קאפ פילאר' אשר עקב המלחמה עוכבה ולא נמסרה.

בשנת 1949 ביקר נשיא הקרן האמריקאית למוסדות ישראל, אדוארד א' נורמן בנמל חיפה, והרים תרומה לבית הספר הימי שהיה אז בקשיים. ארגון נשים ציוניות מדרום אפריקה תרמו לחניכי בית הספר הימי בחיפה. הנדבן הנס קאהן תרם לבנית הספינות "עתיד" ו"ארי הים".

הנדבן הנרי פישל היה יהודי חם מאוד ממיאמי ארצות הברית, שלמד בבית הספר הימי בצ'יוויטווקיה עם האלוף במיל שלמה אראל. עסק בארצות הברית בעסקי כותנה והתעשר. האלוף אראל חיבר בין פישל לבית הספר, ומאז תרם כסף רב למלגות. פישל היה מגיע מדי שנה לטקס הסיום כדי להעניקן. פישל נפטר בשנת 2000 ציווה בצוואתו כ-350 אלף דולר. עבור קציני ים. בכסף הוקמה קרן מלגות על שמו לקדטים מצטיינים נזקקים. כן נקנו 2 סירות מנוע והוקם האודיטוריום בבניין 'רהב'.

בוגרי בית הספר מישראל ומחוצה לה תרמו לבית הספר דך עמותת הבוגרים. בדרך כלל ביקשו להימנע מהזכרתם. ידיד הבוגרים אלי בירנבאום מורה דרך במקצועו עניין את ד"ר בורון נדבן מלוס אנג'לס שתרם באמצעות העמותה לנושאי סיוע לקדטים.

מועדוני רוטרי, בעיקר אלה שחברים בהם יוצאי חיל הים, מגייסים תרומות למלגות תלמידים. נושא מקובל הוא סיוע לנסיעה להשתתפות בשביל החיים בין מחנות ההשמדה בפולין. מועדון רוטרי חיפה, בו חברים מספר בוגרי בית הספר לקציני ים ומספר בוגרי חיל הים, מעניק מזה מספר שנים ברציפות מלגות לתלמידים בבית הספר. בחירת התלמידים המתאימים לקבלת המלגה נעשית על ידי הנהלת בית הספר ובתאום עם ועדת המלגות של מועדון רוטרי חיפה בהתאם לקריטריונים שנקבעו והכוללים בין השאר: הצטיינות בלימודים, מצב כלכלי, תרומה לחברים בבית הספר, ביצוע תפקידים בבית הספר, השתתפות בפרויקטים למען הקהילה, ועוד. התרומה בסכום של מספר אלפי שקלים מדי שנה, מועברת עם רשימה שמית להנהלת בית הספר המוודאת את ניצולה הנכון של המלגה. בשנת 2018 אפשרה המלגה למספר קדטים להצטרף למסע "מצעד החיים".

 הקשר לצי הסוחר 
הקשר לצי הסוחר הישראלי בתקופת בית הספר הימי בחיפה היה מובהק. בתקופתו של אנריקו לוי קיבלו המסיימים תעודת קצין שלישי בצי הסוחר. עם הקמת הרשות להכשרה ימית של צי הסוחר בעכו בשכנות לבית הספר נפסקה ההתעניינות של מנהל הספנות בבית הספר. שרי התחבורה שביקרו בבית הספר הגיעו ללא אנשי מנהל הספנות.
בשנת 1969 ביזמתו של מנהל בית הספר שמואל טנקוס נדחה הגיוס של בוגרי שנה ד' בחצי שנה. תקופת הביניים נוצלה להפלגות בצי הסוחר במגמה לחבר בין הבוגרים לשירות הימי. חלק מהבוגרים השייטים אף הגיעו לתפקיד קצין משמרת גשר.
במאמציו של רב חובל צבי מריאנסקי מאגודת הבוגרים נעשה קשר ובוגרי בית הספר שביקשו להגיע לקצונה בצי הסוחר קיבלו דחיית שירות ולמדו במכון להכשרת ימאים. לא נדרשו ללמוד מחדש נושאים שלמדו בבי"ס קציני ים. עמדו בבחינה במנהל הספנות והוסמכו לקצונה.

מאותו שלב שהמשרד האוצר החליט כי תקציב בית הספר יבוא ממשרד החינוך בלבד לא היה למשרד התחבורה עניין בבית הספר.

 הקשר לחיל הים 
המחשבה שבית הספר יהיה המקור העיקרי לקצונה הימית בחיל הים החזיקה מעמד בחמשת המחזורים הראשונים. ממחזור ח' דרש חיל הים התחייבות לשירות קבע לתקופה של חמש שנים כתנאי לקורס החובלים. לכך הייתה היענות של כמחצית הבוגרים. חיל הים פתח בגיוס מצטיינים מכל בתי הספר התיכוניים בארץ. תוכנית הלימודים קוצרה ל-4 שנים. הבוגרים שעשו שירות חובה כחוגרים תרמו רבות ליחידות בהן שירתו.

בחופשות הקיץ עלו הקדטים כקבוצה על אניות שייטת המשחתות בעבר ואניית האימונים אח"י נגה, וקיבלו הכשרה מעשית.

משנת 1961 ועד שנת 2000 הציב חיל הים קצין בשירות סדיר בדרגת סא"ל בתפקיד מפקד הקדטים. והקשר עם חיל הים נשמר דרכו. משנה זאת עבר התפקיד לאנשים שנבחרו על ידי מנהל בית הספר לפי קריטריונים למנהלי הפנימיות במשרד החינוך. הקשר עם חיל הים נשמר דרך ראש ענף גיוס במספן כוח האדם ללא נוכחות קבועה בבית הספר.

חלק ממפקדי חיל הים טרחו והגיעו לביקור היכרות עם בית הספר כולל שיחה עם הקדטים. לאורך השנים הזמין מנהל בית הספר את מפקד חיל הים לטקס הסיום. מפקד חיל הים היה בדרך כלל נמנע ושולח את ראש מספן הים שהוא בדרגת תא"ל במקומו. בשנים האחרונות נמנע מפקד חיל הים מביקור בבית הספר וגם אינו משוחח עם המנהל. לטקס הסיום נשלחו קצינים ברמת אל"ם.

ספינות חיל הים נעשו מערכות טכנולוגיות מורכבות. לחיל צורך בכוח אדם מקצועי שיתפעל ויתחזק אותן. מהלך של משרד החינוך לביטול החינוך הטכנולוגי בישראל סגר את מרבית בתי הספר המקצועיים בארץ. בית ספר קציני ים נותר כתיכון יחידי כמעט שיש בו מגמת אלקטרוניקה ומכונה. חיל הים תומך בהמשך לימודים לרמת טכנאי ומממן את ההוצאה. ראש מספן כוח האדם אל"ם עמית פרבר ביקר בבית הספר והכריז שהוא  כשחודש בצה"ל מעמד השוחרים ליצירת כח אדם טכנולוגי הוכנס גם בית הספר לתוכנית וקדטים מכיתה א' כבר נרשמים כשוחרים ומקבלים מעמד המזכה אותם בנסיעות חינם בתחבורה הציבורית.

לבוגרי בית הספר המעוניינים להגיע לקורס חובלים אין שום הקלות. חיל הים מקבל מצטיינים מכל בתי הספר בארץ למיון הנקרא "גיבוש" שהוא תחרות בה אין לקדטים שום יתרון. ניסיונות שנערכו להכשיר מועמדים לקראת המבדק לא צלחו. מדי פעם מצליחים אחד או שנים ממחזור להתקבל. בעמותת הבוגרים הועלה חשד שיש עוינות פנימית בחיל הים נגד הבוגרים הצעירים. הדבר עלה כאשר שני מצטיינים מבית הספר, אחד מהם גם בדרגת אמן ישראלי בשחמט, הודחו במהלך הקורס מסיבות לא עקרוניות. על רקע עוין זה בולטת גאוות בית הספר והבוגרים על זוג בוגרי מחזור נ"ה מיכל בירך ושנהב לב שהתקבלו וסיימו את קורס החובלים מחזור 126 בהצלחה. המשיכו לשרת בשייטת ספינות הטילים.

בשלהי תקופת אלי רגב הפעיל חיל הים את פרויקט 'שוחרים' בו תלמידי בית הספר שהתחייבו לשירות בחיל הים קיבלו מעמד של "שוחרים" והנחות בנסיעה. כמו כן הסכים רגב לקבל לפנימייה הטכנית תלמידים בוגרי בתי ספר תיכון אחרים ולהכשיר אותם כטכנאים עבור חיל הים.

 עיריית עכו 
דוד בן-גוריון שהיה משוכנע בצורך בבית הספר לקציני ים יעד לו מקום במרכז שפלת החוף. לראש העיר עכו יוסף גדיש נודע על הכוונה להפרדת בית הספר הימי מהטכניון. הוא יזם הצעה להעמיד את אזור תחנת הרכבת ושטח גן העיר בעכו. בן-גוריון היה קשה לשכנוע שעיר עולים וערבים לא תוכל לתרום לקציני ים. גדיש היה איתן בדעתו. הוא ידע שבית הספר יעלה את יוקרת העיר ויהווה מוקד משיכה לאוכלוסייה וגאווה לעולים החדשים.

נטען שהמיקום המוצע לבית הספר יחסום את הכניסה לעיר העתיקה. גדיש הצליח להתגבר על התנגדות אגף העתיקות ולעזרתו בא שר החינוך בן-ציון דינור, ובית הספר הוקם בעכו.
העיר עכו נמצאת על מפת התיירות הזרה והפנימית. הבאת בית הספר יצרה לה מעמד חשוב בקרב אזרחי ישראל. חלק מתושבי עכו מכירים בכך. בית הספר לקציני ים אינו חלק ממערכת החינוך של העירייה. פתיחת האפשרות ללימודים בבית הספר לתלמידים אקסטרניים היוותה תחרות על תלמידים מעכו ונהריה. תלמידים מעכו הנרשמים לבית הספר לקציני ים מקטינים את התקציב המתקבל למחלקת החינוך בעיריית עכו.

 תביעת ארנונה שנדחתה 
במשך השנים שילמה החברה לחינוך ימי 1/3 ארנונה לעיריית עכו עבור בית הספר. ובשנת 1999 לאחר פסק דין תקדימי בעליון שבניניים ומקרקעין שהבעלות והחזקה בהם היא של מוסד חינוכי, מתקיימת בו פעילות חינוכית ותכלית החזקתו איננה הפקת רווח כספי פטורים מארנונה כללית. לאור זאת בקשה החברה מעיריית עכו פטור מארנונה. עיריית עכו הגישה לחברה לחינוך ימי דרישה לתשלום ארנונה מלאה בדיעבד על מבני בית הספר, כולל דמי פיגורים, בהיקף של 8 מיליון ש"ח.

הדרישה נידונה בבית המשפט לעניינים מנהליים בחיפה ונדחתה. השופט יוסף דר קבע בסיכומו  העירייה לא הסכימה עם ההחלטה והעלתה את הנושא לדיון בבית המשפט העליון. ב-13 בספטמבר 2004  עם זאת לא הייתה פסיקה לגבי הוצאות משפט ולא הוחזרו לחברה הוצאות שכר הטרחה ששילמה לבאי כוחה.

 קשר לעמותת שייט עכו 
בשנת 2013 נענה מנהל בית הספר אלי רגב לבקשת עמותת שיט עכו ואפשר בניית מגלש סירות לכיוון חוף בית הספר דבר שהקל מאוד את פעילות השיט לעכו.

 תוכנית הרחקה שהוזמה 
בעיריית עכו התגבש קו המחשבה שבית הספר אינו שייך למערכת החינוך העירונית והוא מהווה נטל על מנת לעשות שימוש מניב כלכלי בחוף הים. בקיץ 2014 הופתעו אנשי בית הספר לקרוא שאושרה תוכנית מתאר חדשה לעיר עכו. ובה  החברה לחינוך ימי בעלת בית הספר הביעה התנגדות מסודרת.

ההודעה הכתה בתדהמה את הנהלת עמותת הבוגרים שעמדה בפני החלפה. ההתנגדות למהלך התבצעה בהודעת מחאה באינטרנט והזמנה לעצומה. הבוגרים התבקשו לא רק לחתום אלא לפנות לכל מי שהם מכירים ולהפעיל השפעה. בוגרים ואנשי ציבור כאהוד גלילי הביעו התנגדות והציעו דרכים לשיתוף פעולה עם עיריית עכו. ויפתח ספקטור הגדיל לעשות וכתב על כך לשרי הממשלה.

הפעילות הציבורית השפיעה והתהליך הממוסד לסילוק בית הספר נעצר. מעירית עכו התקבל מכתב ובו בין היתר 

שיפור היחסים - כסימן לשיפור היחסים בין העירייה לבית הספר לטקס סיום שנת הלימודים תשע"ח הוזמן ראש העיר שמעון לנקרי שאף נשא דברים כאורח כבוד.

ועד ההורים כמו רוב בתי הספר התיכוניים מתקיימת פעילות ב"ועד הורים למען הקדט". הוועד יוזם הקלות ושיפורים בחיי התלמידים. בין היתר נתקבלו הנחות בארקיע ממחירי הטיסה לקדטים המתגוררים באילת.

 עמותת הבוגרים 
ממוזער|250px|חלוקת שי עמותת בוגרי קציני ים למגשימי קצונה צעירים 2006.

בתחילת שנות השמונים יזם זאב אלמוג (אברוצקי)  את הקמת עמותה שתתמוך בבית הספר, כדוגמת עמותת בוגרי הריאלי והטכניון.

רב חובל מלאכי אפרת היה היו"ר הראשון. ועד המייסדים כלל את אינג' ראובן וגנר, מחזור ט', שניהל למעשה את הפעילות. מלאכי אפרת העביר את תפקיד היו"ר לאלוף מיכה רם ובשנת 2006 נעשה אלי רהב יו"ר. יחד עם בן מחזורו רב חובל צבי מריאנסקי ניהלו את העמותה עד שנת 2014.

בשנים 2022-2014 נוהלה העמותה על ידי תא"ל דימ' רפי אפל ואינג' ראובן וגנר.

כיום מנוהלת העמותה על ידי אל"ם דימ' מיקי קיסרי.

 קשר לגופי שיט והוראה 
 צופי ים 
ממוזער|150x150 פיקסלים|סיכת "מפקד סירה" אשר מקבלים חניכי צופי ים בסיום קורס מפקדי ספינות.
תנועת צופי ים היא חלק מתנועת הצופים העבריים. זוהי תנועת נוער ימית, היחידה שעדיין פועלת מבין תנועות הנוער הימיות שהיו בארץ ישראל. בתנועה קיימים 7 שבטי צופי ים – בת ים, יפו, תל אביב, הרצליה, נתניה, חיפה והמושבה כנרת. סה"כ פועלים בארץ כ-1,200 חניכים במסגרת זו.

החל משנת 1979 מקיימת האגודה הימית צופי ים, מדי שנה מחנה קיץ, על מגרש המסדרים וחוף הים של בית הספר. סירות, חניכים ומדריכים מכל הסניפים מתקבצים לפעילות רבה. בחוף הים ובמפרץ חיפה. תנועת צופי ים היא היחידה המקיימת בימים אלו מחנה ימי בסדר גודל שכזה. המתאפשר עקב המיקום הייחודי ויחסי הגומלין עם בית הספר.

מידי קיץ מרוכזים המאמצים בשבטי צופי הים לטובת המחנה הימי. צוות חלוץ נשלח מהשבטים לעכו כדי להקים את המחנה ועשרות כלי שיט עושים את דרכם בים לכיוון עכו. במחנה הימי מתקיימים קורסים לפי שכבות הגיל. שכבת ה' – עוברת קורס של 3 ימים (קורס ה'), שכבת ו' – 4 ימים (קורס ד'), שכבת ז' – 6 ימים (קורס ג'), שכבת ח' – 9 ימים (קורס ב'), שכבת ט' – 17 ימים (קורס סגני מפקדי ספינות), שכבת י' – 24 ימים (קורס מפקדי ספינות).

גולת הכותרת של המחנה ימי היא קורס מפקדי סירות – הקורס הבכיר ביותר במחנה הימי. במהלך הקורס החניכים מפליגים על סירות מדגמי לווייתניות, סנוניות וקרוולים ועוברים חוויות מחשלות. מטרות הקורס הן: להכשיר את החניכים לפיקוד על סירת מפרש עד אורך 12 מטר. בהסמכתם יקבלו רישיון משיט 21 (מפרשית). לפתח בנוער השואף לים את כישורי המנהיגות ולהקנות להם את ערכי הימאות. במהלך הקורס החניכים מתאמנים בחתירה, מפרשנות, פיקוד על כלי שיט, מקרים ותגובות, החפה ויציאה בגלים ועוד. באחד מימי תחילת הקורס המדריכים מעירים את החניכים בהפתעה קצת לפני אור ראשון, יורדים לסירות יוצאים לים וחותרים עד חיפה וחזרה. בהמשך הקורס יוצאים החניכים להפלגה ארוכה לאורך כל חופי הארץ, הכוללת כניסה לכל אחת מהמעגנות והמרינות בחוף הים התיכון.

 החוג למדעי הים 
רגב קיים קשר טוב עם החוג ללימודי הים באוניברסיטת חיפה. בשנת 2013 נענה לבקשתו של יעקב כהנוב לקיים מוקד התארגנות לחפירות הארכאולוגיות שנעשו בחוף עכו. בהמשך הביאה ההתארגנות לבנית הרפליקה של הספינה העתיקה ממעגן מיכאל בסככת הסירות על חוף הים.

שתוף הפעולה עם אוניברסיטת חיפה נעשה באמצעות פרופ' יעקב כהנוב. הוכנה תוכנית שבית הספר ישמש כבסיס קדמי של החוג לציבליזציות ימיות ב אוניברסיטת חיפה. נושא שת"פ עם אוניברסיטת חיפה וקציני ים עכו הוצג לנשיא אוניברסיטת חיפה - עמוס שפירא בזמנו, שלא קיבל את התוכנית מסיבותיו הוא.

רפליקה הספינה העתיקה ממעגן מיכאל נבנתה במשך כשלוש שנים במתקני בית הספר שהועמדו לרשות האוניברסיטה במחיר סמלי. תרומתה של אוניברסיטת חיפה לבית הספר הייתה שיפוץ סככת בניית הסירות בצורה מעולה. וגם בליווי עבודות מחקר של קדטים במגמת מדעי הים.

קשר עם חברת רפאל ביזמתו של נלסון לוי בוגר מחזור כ"ג המשמש קצין הביטחון ברפאל - מערכות לחימה מתקדמות. אימצה החברה קדטים מבית הספר. התרומה של "רפאל" לבית הספר נעשתה במספר תחומים: שעורי עזר לתלמידי 5 יחידות לימוד מתמטיקה ופיזיקה. סיוע רב ל"יזמים צעירים" בליווי הפרויקט, הנחייתו וציוד שנתרם לכתת היזמים. בקורי קדטים ממגמת האלקטרוניקה, ב"רפאל". הזמנות צוות וקדטים לאירועי רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.

 אירועים בחיי בית הספר 
+ שנת לימודים\תאריך נושא  האירוע  תוצאה8 ביוני 1937הכרה בצורךכינוס ראשון של הליגה הימית העברית נציגי על האנייה 'הר ציון' בנמל חיפהלהפוך את הימאות למקצוע הנלמד בבתי ספר.31 במאי 1938כספיםכינוס בעלי משרדי נסיעות לגביית תלושים של 50 מילארגוני נוער הפיצו תלושים וגבו תרומות 18 באוקטובר 1938  פתיחת בית הספר  טקס פתיחת בית הספר הימי בטכניון בחיפה ינואר 1939  סגלהקצין הבריטי לוטננט סטיבנסון מילר הגיע לנמל תל אביבהתקבל בברכה על ידי המורים.מרץ 1939 כלי שיטהגיעו שתי סירות תרומת החבל הימי מאנגליה והוקם צריף בנמל לאחסונםהחלו אימוני השיט המעשי.29 במאי 1939מסורתברדין מעלה הצעתו לדגל בית הספרעוגן לבן על רקע כחול.5 ביוני 1939בעיית ביטחוןהדרך לנמל עוברת בשכונה ערבית מסוכנתהוחלט להעביר את אחת הסירות ליד צריף זבולון.1 בספטמבר 1939מלחמת העולםלוטננט מילר גויס לצי המלכותי הבריטיפתיחת שנה ב עם 60 תלמידים.1940סגל זאב הים (רב חובל) קיבל את ניהול מחלקת השיטקדטים מפליגים בשולות מוקשים בריטיות.יולי 1940פעילות קיץמחנה ימי באגם כנרת בחוף גינוסרפעילות שיט רבה.מרץ 1941מסורתטקס קבלת דגל בית הספר הדגל נמסר על ידי מנהל נמל חיפה מר רוג'רסקיץ 1942סיום שנהבחינות גמר למחזור א5 שייטים, 9 מכונאים5 מפעילי רדיו ו-5 בוני סירות.30 בדצמבר 1942סיום שנהטקס חלוקת תעודות גמרתש"גמגמותביטול מגמת בוני סירותאף כי הבוגרים היו מוצלחים.24 יוני 1946כלי שיטכניסה לנמל אלכסנדריה עם הספינה 'ארלוזורוב'קבלת הספינה 'ולדורה' שנרכשה על ידי החבל הימי עבור בית הספר.אוגוסט 1947הפלגותהפלגת קדטים ב'ולדורה' בפיקוד שמואל טנקוס לקפריסין ורודוסהפלגה רצופת תלאות בים סועריולי 1948מגוריםקבלת צריפים במחנה בת גלים הבריטי שפונההקמת הפנימיה.16 בפברואר 1950מעברהפנימיה עוברת ממחנה בת גלים למלון וינדזור ברח' ההרכיום שדרות הציונותספטמבר 1951הווי ומסורת  טקס הקרחות לתלמידים החדשיםבתחילה בסוד והפך למסורת4 בספטמבר 1951הנהלהד"ר גרשון אהרוני מוסר את ניהול בית הספר לרב חובל אנריקו לוי18 בנובמבר 1951הפגנהקדטים במדי בית הספר הצטרפו להפגנת הימאים השובתים מול עיריית חיפה נדרשה פעולה דחופה למנוע הישנות המקרה.28 בנובמבר 1951 כלי שיטהחלטת ועד הנאמנים לפרק ולמכור את האנייה 'ולדורה'  לאחר שלא נעשה בה שימוש מפסח תש"י.17 יוני 1952שדרוגועדה משותפת בראשות אלוף שלמה אראל מגישה צורך לבית ספר ימי משותף לצי הסוחר וחיל היםהוא בית הספר לקציני ים.24 באוקטובר 1952החלטת ממשלהראש הממשלה דוד בן-גוריון מקבל את המלצות הוועדה 1953  הנהלה  תפקיד חדש "מפקד קדטים" סא"ל מיל' יהודה קלאוזספטמבר 1953עיצוב המנהיגותפורסם התקנון לקדטים 24 באוקטובר 1954  החלטת ממשלה  הקובעת את הבעלות על בית הספר והחברים בדירקטוריון 3 למשרד הביטחון, 2 למשרד החנוך ו-2 למשרד התחבורה.7 בדצמבר 1957סיום מחזורמחזור א' מסיים את קורס חובלים ה'3 באוקטובר 1958רישום"בית הספר לקציני ים עכו" נתאגדה ואושרה על פי פקודת החברותחברה בע"מ מספר חפ/1898931 במרץ 1960ניהולרב חובל אנריקו לוי מעביר את הניהול לאלוף שמואל טנקוסמסדר פרידה מול כל הקדטים.1962כלי שיטספינת המשטרה מ.ח. 14 נמסרת לבית הספרהושטה מנמל חיפה לנמל עכו.1964מסורתמנהג הקרחות לאליפים בוטל6 במאי 1968שינוי שםהחברה "בית הספר לקציני ים, עכו" שינתה את שמהותקרא "כ"ג יורדי הסירה בית הספר לקציני ים עכו"תש"ל מנהגים ומשמעתבוטלה שיטת הנקודות השליליות, ובוטל סדר הישיבה בשולחן שולחן קדטים מאותה מחלקה.1972 תנאי מגורים נפתח בנין מגורים חדשארבעה קדטים בחדרתשל"במגמות לימודיםפתיחת מסגרת לימודים על-תיכוניים מגמת מכונהמגמת שייט הפליגו בצי הסוחר וקיבלו דחיית שירות צבאי.אוגוסט 1973 ניהול  סא"ל מיל' זאב אלמוג (אברוצקי) מקבל את הניהול תחילת 1977מימוןמשרד הביטחון הפסיק להעביר את חלקו בתקציב ביטול תקן מפקד קדטים לסא"ל מחיל הים.1979כלי שיטבתרומתו של האנס קאהן נרכשה האונייה אקרבורגשנרשמה לבעתות בית הספר בשם "רב חובל זאב הים". תש"ם  מגמות לימודים  תחילת למודי מגמת אלקטרוניקה יוני 1982בוגריםרישום עמותת הבוגרים לפי חוק העמותות1986כלי שיטמכירת האונייה 'זאב הים' עקב הוצאות אחזקה גדולותתכנון בניית ספינות 'עתיד' ו'ארי הים' בבית הספר.10 במאי 1990כלי שיטהשקת הספינה 'עתיד'נבנתה בבית הספר בתרומת האנס קאהן.קיץ 1991כלי שיטהפלגה ראשונה של 'זאב הים' החדשה בדגל בית הספר לקציני ים מאי 1993כלי שיטהשקת הספינה 'ארי הים'נבנתה בבית הספר בתרומת האנס קאהן.20 ביוני 1996הנהלהסא"ל מיל' זאב אלמוג (אברוצקי) מוסר את הניהול לסא"ל מיל' אלי רגבבמהלך טקס סיום שת הלימודים תשנ"ו1996 קיצוץ תקציביםתקציבי משרד הביטחון ומשרד התחבורה קוצצותקציב של 23 מיליון ירד ל-18 מיליון.29 בינואר 1997מגמות לימודיםמימוש הוספת מגמה למדעי הים1997כלי שיט'זאב הים' החדשה נמכרהעקב הוצאות התחזוקה הגבוהות יולי 1998 הפלגה הפלגה עם שבתאי לוי (קצין) לסלוניקי  בספינות 'עתיד' ו'מבואות-ים' תש"ס תוכן נפתחה מגמת לימוד מדעי הים מחזור מ"ז ראשון30 במאי 1999ניהולאלוף שמואל טנקוס פרש מראשות מועצת המנהליםבמקומו אלוף אברהם בוצר22 ביוני 1999שינוי שם"כ"ג יורדי הסירה בית הספר לקציני ים עכו" שינתה את שמהותקרא בשם: "החברה לחינוך ימי בישראל (בתיה"ס ימיים)"28 במרץ 2000מגמותהחלטת מועצת המנהלים לאפשר תלמידים אקסטנייםטבת תשס"בפרסיםבית הספר מקבל את פרס החינוך לשנת תשס"אטקס בבית הנשיא משה קצב 18 בספטמבר 2003  חגיגת יובל ששים וחמש שנה לבית הספר כנס בוגרים וסגל מכל השניםתשס"ד תלמידיםקבלת תלמידים אקסטרניים לבית הספר6 תלמידים תושבי עכו ונהריה. ינואר 2006  בוגרים  רב חובל צבי מריאנסקי ותא"ל מיל' אלי רהב מקבלים את ניהול העמותה . יולי 2008  הפלגה  הפלגת קדטים לסלוניקי בספינות ב 'עתיד' ו'ארי הים'13 בספטמבר 2012התאגדות מתוקנתהחברה לחינוך ימי בישראל (בתיה"ס הימיים) נרשמה בפנקס החבות לתועלת הציבורבשם: "החברה לחינוך ימי בישראל (בתיה"ס הימיים)" "תשע"המגמות חינוךסגירת המגמה לשייט 20 ביוני 2016 החלפת מנהל  ד"ר עפרה שטיין קיבלה את הניהול מסא"ל אלי רגב במהלך טקס הסיום למחזור ס"א
250px|שמאל|ממוזער|מגלש העלאת סירות של עמותת שיט עכו לכיוון חוף בית הספר קציני ים יוני 2013

 ראו גם 
 בית הספר הימי בצ'יוויטווקיה
 קצין משמרת גשר
 מבואות ים
 דגל בית הספר לקציני ים
 עמותת בוגרי קציני ים

 לקריאה נוספת 
 זאב הים (רב חובל), ספינות מספרות, הוצאת אחיאסף, 1968 עמ' 141–145.
 אריה דובלין טקס השבעה בעכו 'מערכות ים' 94, יוני 1969 עמ' 44.
 צפורה רומן, הצעירה והים על הקדטית מירב מיצד לאשה, 25 בדצמבר 1989.
 נחמה ליאור, נערה בין שמים ומים, לאשה, 1 ביולי 1991.
 יובל פלג שוברת את הגלים על הקצינה הימית עדי אלעזרי (לנדסמן בעת הלימודים) ידיעות אחרונות 22 בספטמבר 1997.
 שמחה בינות, בים דרכך ושביליך במים רבים, יובל לבית הספר לקציני ים עכו, הוצאת בית הספר לקציני ים, ספטמבר 2003.
 מרדכי ניומן, פרק בית הספר לקציני ים – עכו בישראל והים אסופה, הוצאת ספרים מ, ניומן בע"מ, בשיתוף עם חבל ימי לישראל עמ' 206–210.
 דניאלה רן, בין ספינה לרציף תולדות לשכת הספנות הישראלית 1982-1932, פרדס הוצאה לאור, 2008, עמ' 66, 131, 214.
 הלל ירקוני, הים האנייה ועם ישראל הוצאת פרדס, 2009, עמ' 50–52.
 יונתן ארבל וד"ר אלעד פלד, מקצועות הים - השקעה בעתיד הימי של ישראל מחקר עבור החברה לחינוך ימי בישראל, אפריל 2013.
 צבי מריאנסקי, נאצים פיראטים וג'נטלמנים של הצי - זיכרונותיו של רב חובל בצי הסוחר, בהוצאת המחבר, 2013, עמ' 46–67
 דוד בר יוסף, צעירים בלבן, בית הספר לקציני ים ממשיך להיות פס הייצור האיכותי של החיל'', "בין גלים" מגזין עמותת חיל הים, גיליון אוקטובר 2014.
 חיים שחם, "בים דרכך..." סיפורי ים ימאים ואוניות פרי עטו זכרונו ודמיונו של קברניט בצי הסוחר הישראלי, 2020.

 קישורים חיצוניים 


 בית הספר הימי ליד הטכניון העברי, יומן כרמל I-189, מיום 5 באוגוסט 1939.
 אנריקו לוי, בית ספר ימי להרחבת אופקים, 'מערכות ים' יוני 1952, עמ' 54.


 יוחנן לוי, הקאדטים שלנו במסע אימונים מחזור ב' וג' על אח"י מזנק (ק-32), 'מערכות ים' ל', ספטמבר 1956, עמ' 15–23.
 מיכאל הולר, חניכי בית הספר הימי חוזרים הבייתה, הפלגת מחזור ב' באנייה "גפן", 'מערכות ים ל"ד' ספטמבר 1957.
 עזרא להד, תעודות גמר למחזור ב' וטקס השבעה למחזור ד', 'מערכות ים' מ"ד, דצמבר 1959 עמ' 92.
 זאב שיף, בית הספר לקציני ים בעכו, ותשובת אלוף שמואל טנקוס, 'מערכות ים' 62, דצמבר 1962, עמ' 30–31.

 טקס זיכרון במלאת שלושים יום לטביעת אניית "השלושה", בהשתתפות קדטים מבית הספר, יומן גבע 383, 1967.
 אריה דובלין, טקס השבעה בעכו, "מערכות ים" 94, יוני 1969 עמ' 44.
 אסתר לב, בית ספר כ"ג יורדי הסירה , 'מערכות ים' 107–108, מרץ 1972, עמ' 69.
 קובי, התכונה הרבה לקראת ההפלגה הקצרה, 'בין גלים' מאי 1974, עמ' 12.
 בתיה שם-אל, פגישת בוגרים בבית הספר קציני ים, 'עלי ים' 1 ירחון חיל הים לנוער, יוני 1974 עמ' 3.
 קובי פרשקר, ההפלגה הראשונה של קדטים מקציני ים עכו, 'עלי ים' 1 ירחון חיל הים לנוער, יוני 1974 עמ' 16.
 שרון הרפז וצבי רייך, חינוך ים תיכוני, 'בין גלים' 160 דצמבר 1983, עמ' 8.
 מיקי פורת, בנות ראשונות בבית הספר לקציני ים, 1988.
 אבי אובל, יאכטות תוצרת עצמית בקציני ים עכו, 'בין גלים' 180 אפריל 1990 עמ' 50.
 שני פייס, רמה מעל כולם - בית הספר לקציני ים עכו, 'בין גלים' 182 ינואר 1991 עמ' 31.
 יובל קרני, החינוך הימי בישראל לאן?, "בין גלים", 8, מאי 2005 עמ' 26.

 רינת ריבק, פרסי יד ושם למפעלים חינוכיים תשס"ט, 2009.
 אוסף בית ספר לקציני ים עכו מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
 אלי רגב ואריה וצלר, שנת לימודים חדשה בבית הספר וגם העתיד טמון בים, "בין גלים" ספטמבר 2013, עמ' 90 ו-92.
 ירדן גור, אין גאולה לעם ללא גאולת הים - שבעים וחמש שנה לבית הספר לקציני ים, "בין גלים", ינואר 2014, עמ' 20.
 דוד בר יוסף, צעירים בלבן בי"ס לקציני ים עכו, "בין גלים", אוקטובר 2014, עמ' 83.
 להכשיר מבני הארץ, חבר ספנים ומכונאים – 76 שנים להקמת בית הספר לקציני ים עכו, בבלוג ארכיון המדינה, 19 באוקטובר 2014.
 תבל דמרי, המפקדים של המחר, "בין גלים", ספטמבר 2015, עמ' 62.
 אופיר שוהם, עוגן לחיים - ספורט ימי ככלי חינוכי ושיקומי, "בין גלים", מאי 2017, עמ' 55.
 פרחי קצונה של חיל הים באימונים, מרכז ההסברה, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 10:43)
 מעשי המורה לימאות יעקב אגייב באתר משפחת אגייב

 אלון אנג'ל מראיין את עדי אלעזרי, רב החובלת הראשונה בוגרת קציני ים מספרת על חוויותיה בבית הספר ובצי הסוחר הישראלי. 10 באוקטובר 2020.
 כנס בוגרי בית הספר מכל המחזורים, 10 במאי 2022.


 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:עכו: חינוך
קטגוריה:בתי ספר ימיים
קטגוריה:כפרי נוער
קטגוריה:ימאות ביישוב
קטגוריה:ישראל: חינוך מקצועי
קטגוריה:הנצחת כ"ג יורדי הסירה