בטיחות וגיהות בתעסוקה

שמאל|ממוזער|250px|כרזה של המוסד לבטיחות ולגיהות מ-1956; הכיתוב (בעברית, יידיש וערבית): "סכנה לך!", "סכנה לחברך!"
שמאל|ממוזער|250px|ניידת הסברה של המוסד לבטיחות ולגיהות
שמאל|300px|"מנעולי בטיחות" במוסך הרכבת בלוד. הרעיון הוא שעקב גודלה של הרכבת, לא ניתן לדעת בוודאות אם יש עליה מישהו, אז כדי למנוע אסונות, כל עובד תחזוקה שעולה לרכבת לטיפול - משאיר מנעול. כך, נהג שירצה להזיז אותה, ידע שעדיין יש עליה עובדים, כשיראה את המנעולים.|ממוזער
בטיחות וגהות בתעסוקה (בראשי תיבות: בג"ת; באנגלית: Workplace Safety and Health או Occupational Safety and Health) מהווה תחום תורה ופעילות שמטרתו שימור בריאות העובדים, וכן מניעת נזקים כלכליים ומזעורם. בטיחות וגהות בתעסוקה הן פרי פעילות רב-תחומית של מספר שדות: מחקר (בסיסי ויישומי), חקיקה ותקינה; הרחבת ידע ופיתוח מודעות; תכנון, ייצור ושיווק של אמצעים ואביזרים; בדיקות: ציוד, סביבתיות ואישיות; ייעוץ ותכנון.

ב-1991 עבר בקנדה חוק המציין את יום ה-28 באפריל כיום האבל לאנשים שנפצעו או נהרגו במקום עבודתם. במהלך 2001 ארגון העבודה הבין-לאומי הכריז על מועד זה כיום הבינלאומי לבטיחות וגהות בעבודה.

 מודעות ואחריות 
הפעילות בכל שדה קשורה ומשפיעה על השדות האחרים, כשהקשר הוא קשר סינרגטי. המחוקק הטיל את האחריות לשמירה על בריאות העובדים על "מחזיק במקום העבודה" ומאחר והניסיון מראה שהשיקולים המוסריים והכלכליים המצביעים על הצורך בשמירה על בריאות כלל העובדים, אינם דומיננטיים דיים, מופעלת מערכת אכיפה יחד עם אמצעי ענישה, הן במישור הפלילי והן במישור האזרחי.

מאחר שהבסיס לפעילות עצמאית במקומות העבודה לקידום הבטיחות והגיהות הוא ידע ומודעות, פועל במימון המדינה מערך שמטרתו להביא המידע אל מקומות העבודה באשר הם, בתעשייה, בבנייה, בחקלאות, בשירותים וכן לציבור הרחב. דרכי פעילותו מגוונות ועיקר הפעילות מתבצעת במקומות העבודה.
בטיחות: שליטה בסיכונים וצמצום (הפחתה) של סיכונים באתר או בתהליך מסוים.
גיהות תעסוקתית: חיזוי, הכרה, הערכה, בקרה ומניעה של גורמי סיכון בסביבת העבודה ושל תנאי חשיפה המשפיעים על בריאות העובד.
בריאות: מצב של רווחה גופנית, נפשית וחברתית שלמה (לא רק יכולת תפקודית תקינה או היעדר מחלה).

בישראל, כהשלמה למגוון הפעילות בתחומי בטיחות וגיהות פועל באמצעות קופות החולים (שירותי בריאות כללית, מכבי שירותי בריאות, לאומית שירותי בריאות) מערך הרפואה התעסוקתית. פעילותו של מערך זה כוללת: הכרה והערכת ההיבט הרפואי של גורמי סיכון תעסוקתיים, המלצות למניעת חשיפה של עובדים לגורמי סיכון אלה, מעקב רפואי תקופתי אחר עובדים החשופים לגורמי סיכון תעסוקתיים, אבחון מחלת מקצוע, המלצות לשיבוץ העובד בעבודה המתאימה למצבו הרפואי והמלצות לשיקום העובד בעבודה כאשר מדובר במחלה מגבילה.

כאשר המערכות כולן לא מונעות תאונות או מחלות מקצוע, המוסד לביטוח לאומי באמצעות "ענף נפגעי עבודה" נכנס לפעולה, קרי – מממן לנפגעים בתאונות העבודה ומחלות מקצוע טיפולים רפואיים ומשפה הנפגעים על פגיעות בגוף ובנפש וכן נזקים כלכליים.

מעבר לקשר עם רפואה תעסוקתית ומערך ביטוח נפגעי עבודה יש לתחום של בטיחות וגיהות בתעסוקה קשרי גומלין עם התחומים הבאים: בריאות הציבור, הנדסת בטיחות, ארגונומיה, טוקסיקולוגיה, אפידמיולוגיה, יחסי עבודה, סוציולוגיה ופסיכולוגיה.

 התחומים/קבוצות הסיכון שעוסקים בהן במסגרות הבטיחות והגיהות 

גורמים ביולוגיים:
וירוסים
חיידקים
בעלי חיים במשק החי

גורמים כימיים:
יסודות
תרכובות כימיות ואורגניות
תערובות

גורמים פיזיקליים:
תאורה (לקויה)
רעש
רטט
קרינה מסוגים שונים
עשן, זיהום אוויר ותסמונת הבניין החולה

גורמים סיכון סביבתיים:
החלקות ומעידות
נפילה מגובה
תעבורה פנימית
מכונות לא מוגנות
התחשמלות

גורמי סיכון פסיכולוגים:
דחק (לחץ)
הצקה
הטרדה (כולל הטרדה מינית)

גורמי סיכון או אי-נוחות, השייכים לתחום הארגונומיה.

תחום מניעת אש במקומות עבודה נכלל לעיתים מזומנות במסגרת הפעילות של העוסקים בתחום של בטיחות וגיהות בתעסוקה.

 דרכי פעולה 
במטרה לבטל או לפחות למזער הסיכונים הבטיחותיים והבריאותיים במקומות העבודה יש לנהל את הסיכונים, ניהול זה מתבצע בתהליך רב שלבי ושיטתי לזיהוי, להערכה ובקרה של סיכונים.

תהליך ניהול הסיכונים כולל זיהוי גורמי הסיכון שפירושו חיזוי, איתור ותיעוד גורמי סיכון ומפגעים הקיימים באתר או בתהליך קיים או כזה שמתכננים להפעילו. בשלב הבא יש לערוך ניתוח סיכונים שמטרתו מיצוי תרחישי תאונה או תקריות אפשריים, זאת לאחר זיהוי נוכחותם של גורמי הסיכון לבצע הערכה של הסבירות להתרחשות תאונות עקב קיומם של גורמי הסיכון, לבצע הערכה של תוצאות התאונות או התקריות, אם יתרחשו ולערוך חישוב אינטגרטיבי של רמת הסיכון הנגזרת מן ההערכות הקודמות, לבצע תהליך של הערכת סיכונים, כלומר לתת פרשנות לתוצאת ניתוח הסיכונים בדרך של הערכת המשמעות הציבורית הכלכלית והמדינית של הסיכונים, ולתכנן ולקבוע את מערך בקרת הסיכונים שמטרתו בחירה והפעלה של אמצעים לביטול הסיכונים או להפחתתם, כגון: לוח זמנים לסילוק מפגעים, התקנת אמצעים או קביעת תהליכים תקופתיים לגילוי, לזיהוי, לניטור, להתרעה ולנטרול הסיכונים (ראו למשל: פוקה-יוקה).

 מערך הבטיחות והגיהות המוסדי בישראל 
במערך זה מגוון גורמים ממלכתיים, ציבוריים ומוסדיים, העיקרים שבהם:
מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית
המוסד לבטיחות ולגיהות
המוסד לביטוח לאומי
משרד הבריאות
התאחדות התעשיינים בישראל
ההסתדרות החדשה
המדור לבטיחות – המרכז החקלאי
לשכת ממוני הבטיחות בישראל - מקצוענים זה אנחנו ע.ר
ארגון הממונים על הבטיחות והבריאות התעסוקתית בישראל
מכון התקנים הישראלי מדידת שירותי בריאות תעסוקתית בישראל במחקר שפורסם בשנת 2012 בתחום בריאות תעסוקתית וגיהות בישראל הוגדרו ופותחו אינדיקטורים למדידת שירותי בריאות תעסוקתית והערכתם במסגרת לאומית. המחקר עסק בקבוצה של אינדיקטורים המתייחסים לתשומות (כגון משאבים, תקנים ותוכניות בתחום), לתפוקות (כגון פעולות מניעה וגיהות), ולתוצאות בריאותיות (למשל שיעורי פגיעות ומחלות מקצוע). המחקר ציין כי בישראל קיימים שירותים לבריאות תעסוקתית וגיהות, אולם נתוני מערכתיים המתארים מדדים אלה אינם מרוכזים במסגרת מערכת מדדים לאומית אחידה, והם נאספים ומופיעים על ידי גורמים שונים. מחקר זה בוחן השוואות אפשריות למודלים במדינות אחרות ולמדדים מקובלים במדינות אירופה.

רגולציה מחייבת בהתייחס לבטיחות בעבודה

תקנות הבטיחות בעבודה (נוחויות), תשכ"ה-1965
חוק שירות עבודה בשעת-חירום, תשכ"ז-1967
פקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], תש"ל-1970
תקנות הבטיחות בעבודה (עזרה ראשונה במקומות עבודה), תשמ"ח-1988
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים הלוגניים מסוימים), תשנ"א-1990
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מיננת), תשנ"ג-1992
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרבמטים), תשנ"ג-1992
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים באיזוציאנאטים), תשנ"ג-1993
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים ארומטיים מסוימים), תשנ"ג-1993
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים במתכות מסוימות), תשנ"ג-1993
תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות במיתקן לחץ), תשנ"ו-1995
תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקה בלחץ הידרוסטטי של מיתקן לחץ), תשנ"ו-1995
תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות), תשנ"ח-1998
תקנות הבטיחות בעבודה (בטיחות וגיהות תעסוקתית בעבודה עם גורמים מסוכנים במעבדות רפואיות, כימיות וביולוגיות), תשס"א-2001
תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובטיחות העוסקים בקרינת לייזר), תשס"ה-2005
תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים), תשע"א-2011
ורגולציה מחייבת בהתייחס לעבודת קבלן בנייה כבטיחות עבודות בנייה

 ראו גם 
 אקלים בטיחות
 HSEQ Managment Software
 פגיעה בעבודה
 ISO 45001

 קישורים חיצוניים 

המוסד לבטיחות ולגיהות
לשכת ממוני הבטיחות בישראל מקצוענים זה אנחנו ע.ר

יעל דראל, ראובן בן שמעון-יו"ר פורום למניעת תאונות עבודה, רשימת 100 המשפיענים ל-2018, דה מארקר

השיר קומביית הבטיחות, הטקסט בספרדית והתרגום בעברית, 2014

הערות שוליים

*
קטגוריה:בטיחות
קטגוריה:בריאות
קטגוריה:היגיינה
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:שוק העבודה

ky:Өндүрүштөгү гигиена