עץ חיים (ספר)

עץ חיים הוא שמו של חיבור יסודי בכתבי האר"י. את הספר כתב הרב חיים ויטאל שהיה תלמידו המובהק של האר"י, ובו נפרסת משנתו של האר"י, אותה כתב הרב ויטאל מפיו ועל פי קונטרסים של תלמידים אחרים. הספר חידש שיטה בקבלה, והשפיע השפעה דרמטית על עולם הקבלה החל מפרסומו (ר' להלן) ועד ימינו. ניתן לומר שהחל מפרסום הכתבים כל תנועה שהושפעה מן הקבלה הגיבה בצורה זו או אחרת לכתבי האר"י השונים, כאשר ספר עץ חיים הוא המרכזי שבהם.

זמן לא רב לאחר גירוש ספרד נכבשה ארץ ישראל בידי האימפריה העות'מאנית. העיר צפת הלכה והתחזקה מבחינה כלכלית, הודות לתעשיית הטקסטיל היהודית בצפת של המאה ה-16. גם מקובלים רבים עלו לגור בה, הן בשל הקרבה לקבר רשב"י והן מסיבות אחרות, והעיר הפכה למרכז קבלי, מה שמכונה "תקופת הזוהר של צפת". בתקופה קצרה של כמה עשרות שנים נכתבו בעיר יצירות בעלות משמעות מכרעת בהיסטוריה היהודית, ביניהן "שולחן ערוך" של רבי יוסף קארו, "פרדס רימונים" של רבי משה קורדובירו, הפיוט לשבת "לכה דודי" שחיבר רבי שלמה אלקבץ ויצירות רבות נוספות.

רבי יצחק לוריא אשכנזי (האר"י) עלה לצפת ממצרים בשנת 1569 (שנת ש"ל), אולי בשביל ללמוד קבלה מאת ר' משה קורדובירו, ואולי בשל הקרבה לקבר רשב"י ותנאים רבים אחרים, שהוא זיהה את 'ציון' קבריהם. לאחר תקופה קצרה בה ר' חיים ויטאל לא הכיר בערכו של האר"י ולאחר תקופה נוספת בה לא הבין את שיעוריו, הוא הפך אט אט לתלמידו המובהק עד לפטירתו המפתיעה של הרב כשנתיים לאחר מכן. האר"י כמעט לא כתב דבר בשיבתו בצפת ורוב תורתו ודעותיו נמסרו דרך כתבי חיים ויטאל ותלמידים נוספים.

מקורם של הכתבים ודרך הגעתם לדפוס

מהרח"ו כתב את דרושיו של רבו הגדול האר"י לפי סדר שמיעתו אותם, במה שכינה "קונטרס הקיצור". ואחר כך היה נוהג לסדרם ולהרחיבם. כתיבתו מסווגת לשלוש:

 הכתיבה הראשונה 
הכתיבה הראשונה כוללת את קונטרס הקיצור, אותו היה כותב מיד עם השמיעה; את הדרושים בסגנונם הראשון, שבהם הרחיב את הדברים שבקונטרס הקיצור; ואת הדרושים בסגנונם השני, שבהם היה כותב הכול מחדש ומשלים את החסר על פי דרושים ממקומות אחרים. כתיבה זו נקראה על ידו "עץ חיים", ובה הבדיל בין חידושיו והערותיו שלו לבין אלו שקיבל מהאר"י. כתבים אלו נמצאים בידינו בשלמותם

 הכתיבה השנייה 
הכתיבה השנייה נקראת ברוב המקומות "מבוא שערים", ובה כתב מהרח"ו מסכת מסודרת של כל סדר האצילות, סדר הנבואה ורוח הקודש, וסדר הגלגולים, על פי עיונו בדברי רבו והכרעותיו. חלקים מכתיבה זו נדפסים כיום בתוך ספר "קהילת יעקב" שבכתיבה השלישית. כתבים אלו נגנזו על ידי מהרח"ו, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח.

 הכתיבה השלישית 
הכתיבה השלישית כוללת עריכה מקיפה יותר: מהרח"ו קיצר בה דרושים ששמע מהאר"י, וכתב דרושים שונים שבהם ביאר עניינים מוקשים בקבלה. כתיבה זו נערכה בספרים אוצרות חיים, קהילת יעקב, אדם ישר א, עולת תמיד וזוהר הרקיע. גם כתבים אלו נגנזו על ידי מהרח"ו, וחלקים מהם הוצאו מגניזתם ונדפסו על ידי רבי יעקב צמח ורבי אברהם אזולאי.

מתוך הקדמתו של מהרח"ו לכתיבה השנייה ששרדה, עולה כי הוא סידר את הדרושים בכתיבה זו בשלושה חלקים: עץ חיים, פרי עץ חיים, ונוף עץ חיים. הספרים עצמם, בצורה אותה סידר אותם מהרח"ו, לא הגיעו לידינו. אך בהקדמתו השלמה שנדפסה לאחרונה, עולה כי סידר או התכוין לסדר אותם כך:

 חלק א' - עץ חיים -, ובו הקדמות כלליות ושבעה היכלות. ההיכלות הם: היכל אדם קדמון, נקודים, הכתרים, או"א, ז"א, נוקבא ולאה ורחל ויעקב ודור המדבר המטות והסלע והמן והבאר, וכללות אבי"ע. כל היכל מההיכלות נחלק לשערים שונים.

 חלק ב' - פרי עץ חיים - הכולל את כוונות התפילות והמצוות, בו הקדמות והיכלות. ההיכלות הם: היכל שחרית, מנחה, ערבית, שבת, ראש חודש, יום טוב, ראש השנה יום כיפורים וסוכות וכו'.

 חלק ג' - נוף עץ חיים - הכולל דרושים על הנשמות והגלגולים, ביאור מאמרי הזוהר, ביאור פסוקים ומאמרי חז"ל ושונות.

בעקבות הקדמה זו, שהתגלגלה לידיו של רבי מאיר פופרש ואופן סידורה מצא חן בעיניו, ערך פופרש את הכתבים השונים שהגיעו לידיו במתכונת זו, וקרא לחיבור בשם עץ חיים. זהו ספר עץ חיים הנפוץ כיום.

מלבד ספר עץ חיים הנפוץ, בסידורו של פופרש, קיימים עוד שני חיבורים של מהרח"ו בשם זה:

 מבוא שערים: כתבים מהכתיבה השנייה, המכונים "מבוא שערים" כפי שקרא לו רבי משה זכות, אך מהרח"ו קרא להם "עץ חיים" וכך גם כינה אותם רבי נתן שפירא;
 שמונה שערים: חיבור הנקרא היום "שמונה שערים", הכולל את כתבי מהרח"ו כפי שערכם בנו רבי שמואל, מתוך כתבים שנכתבו מיד אחרי פטירת האר"י, ואף הם מכונים "עץ חיים".

מקור השם של הספר

רבי חיים ויטאל קרא לחיבורו 'עץ חיים' ממספר סיבות:

 על פי המסופר בספר בראשית לאחר שחטא אדם בחטא עץ הדעת, גירשו האל מגן עדן מחשש שייקח גם מפירותיו של עץ החיים. לפי הפרשנות של ספרות הקבלה עץ החיים מסמל את תורת הנסתר - תורה איזוטרית שרק יחידי סגולה רשאים ללומדה:

 שם הספר מרמז גם על תכנו. בכל פרקי הספר מתוארת השתלשלות העולמות בדרך של האצלה היררכית. השתלשלות זאת נקראת עץ החיים כיוון שניתן להמשילה להתפתחות מסועפת של ענפים רבים - בדומה לעולמות - משורש ראשוני.

 רבנים בכל הדורות נהגו לרמוז את שמם או לכתבו במפורש בשם חיבוריהם התורניים. כך נהג גם המחבר בכך שכתב את שמו - חיים - בספרו 'עץ החיים'.

מבנה הספר
ההקדמה

בתחילת הספר כותב המחבר הקדמה שהיא מעין סקירה היסטורית על מסורת ספרות הקבלה. הוא מעשיר את הסקירה בפירושים קבליים לפסוקים שונים מהתנ"ך, התלמודים וספר הזוהר. רבי חיים ויטאל מזהיר רבות מפני לימוד הקבלה למי שאינו ראוי להיכנס לפרד"ס התורה ומונה את הסכנות והשיבושים שעלולים ליפול בחלקו של תלמיד לא ראוי:

לאחר האזהרות לגבי הסכנות הכרוכות בלימוד תורת הסוד מביא הרב ראיות על נחיצות הלימוד לגבי אלו שכן ראויים לעסוק בחכמה זאת אך מסייג זאת בקביעתו אלו ספרי קבלה ראויים ללמוד מהם ואלו לא:

לאר"י היו תלמידים נוספים הנקראים גורי האר"י. תלמידיו - גוריו חולקו לארבע כתות. בכת הראשונה היו: רבי חיים ויטאל, רבי יונתן סאגיס, רבי יוסף אבן טבול, רבי יהודה משען, רבי גדליה הלוי, רבי יוסף ארזין, רבי שבתאי מנשה, רבי שמואל אוזידא, רבי אברהם גבריאל, רבי אליה פלקון ורבי יצחק הכהן. יש האומרים שגם רבי ישראל סרוק נמנה עם תלמידיו.

רבי חיים ויטאל הזהיר שלא לקרוא בספריהם של התלמידים האחרים שהיו למורו וטען שאיש לא הבין את דברי רבו:

פרקי הספר
הספר מחולק לשני חלקים שכל חלק מהם יתחלק לארבעה פרקים - חטיבות (היכלים). כל היכל מחולק לשערים והשערים עצמם מחולקים לענפים. כל ענף דן על נושא בפני עצמו אך כל פרקי הספר כלולים זה בזה ויש שהסבר לעניין כלשהו יתחיל באחד מפרקי הספר והמשכו יבוא בפרקים אחרים שלכאורה אין ביניהם קשר ישיר.

פרטי פרקי הספר מנויים למעלה, בתוך הקדמתו של מהרח"ו לחיבורו שלא שרד, שעל פיה ערך פאפירש את הספר שבידינו.

השפעת הספר על הדורות הבאים

ספר עץ חיים הוא אחד הספרים המשפיעים ביותר בתולדות ההגות היהודית הקבלית והשפעתו ניכרת על חוגים רבים ומנוגדים. תנועת השבתאות נסמכה רבות על חלקים מתורת האר"י, בעיקר מפני השפעת הספר על נתן העזתי שהיה מעין איש יחסי הציבור של התנועה. הבעל שם טוב אבי תנועת החסידות הושפע מהתכנים שנמצאים בספר בצורה משמעותית, ואת אבני היסוד של שיטתו ביסס על תורת האר"י.
גם המתנגדים - אשר שוללים את תורת החסידות - מקבלים את כתבי האר"י, כפי שניתן לראות בכתביהם של הגר"א ורבי חיים מוולוז'ין.

הוצאות

הספר יצא בהוצאות רבות, אשר לרב הוסיפו הגהות ופירושים נוספים. בשנת תרנ"א יצא הספר לאור בורשא עם הגהות של הרב מנחם מענכין היילפרין. הגהות אלו הופיעו גם במהדורות נוספות של הספר שכללו:
דפוס סטריאוטיפי של מהדורת ורשא תרנ"א שהודפס בדפוס לעווי ושותפיו, ירושלים תר"ע, כששלושת החלקים הודפסו בכרך אחד
הוצאת "מקור חיים", ירושלים תשכ"ג בהדפסה המבוססת על דפוס צילום של מהדורת ירושלים תר"ע, נוספו הוספות מכתב יד מאת הרב מרדכי ישועה עטיה שהביא את הספר לבית הדפוס;
"דפוס אופסט ברודי-כץ" ו"בית הסופר", תל אביב ובני ברק תשל"ה, נוספו ביאורים והערות מהרב יצחק יהודה ברמן והגהות והערות מלוקטים מספרים שונים בעריכת הרב ברמן. הוצא שוב בהוצאת "מישור", בני ברק תשנ"ב
 הוצאת "מקור חיים", ירושלים תש"ן בהדפסה שבסיסה היא דפוס צילום של ירושלים תר"ע, עוד נוספו 'הגהות הלש"ם' מהרב שלמה אלישיב ו"שמן ששון" מהרב ששון בכר משה פרסיאדו;
בהוצאת 'ישיבת המקובלים ע"ש מהרח"ו', ירושלים תשנ"ט, נוספו על הקודמים הגהות וביאורים מאת הרב חיים שאול הכהן דוויק ("איפה שלמה")
בהוצאת "א' ברזני ובנו", ירושלים תשס"ד הובאו רק הדברים שבמהדורה הראשונה ('הגהות מהר"ם מטראן', 'הגהות השמ"ש ו"נהר שלום", "חסדי דוד", "יפה שעה" והגהות וביאורים של הרב היילפרין) עם השער של מהדורת תר"ע;
בהוצאת 'ישיבת המקובלים מהרח"ו' ובעריכת הרב פנחס מוקדסי, ירושלים תש"ע נוספו ביחס למהדורת תשנ"ט שבאותה הוצאה נוספו "שמן ששון השלם" (הבאת המקורות של ספר "שמן ששון" מהרב ששון בכר משה), הפירוש "דברי שלום" של הרב רפאל אברהם שלום מזרחי שרעבי, "שפת אמת" מהרב אליהו משען, והגהות הרב יהודה פתיה, והושמטו הפירושים "נהר שלום" ו"חסדי דוד".

ראו גם
 שלמה הכהן (מקובל)

לקריאה נוספת

 ספר עץ חיים - מאתר Grimoar
 יוסף אביב"י, בנין אריאל, ירושלים תשמ"ז, עמ' יז-קח.
 הרב יעקב הלל, כתבוני לדורות, ירושלים תשנ"ב (יש טוענים שמדובר בפלגיאט של הספר בנין אריאל, ראה צפונות יז עמ' פה הע' 5).
 טוני לביא / עקיבא אורצל, אלוהים הרב והפילוסוף - סודות הבריאה בספר הזהר ובתורת האר"י, זמורה ביתן 2004.

 קישורים חיצוניים 


 ספר עץ חיים, אתר הספרייה הלאומית


קטגוריה:ספרי קבלה
קטגוריה:ספרים ארץ-ישראליים
קטגוריה:כתבי האר"י