מה נשתנה

שמאל|ממוזער|מה נשתנה - ביידיש ובעברית לסירוגין, הוקלט ב-8 ביולי 1990, שר שנדור זלמנוביץ.
"מַה נִּשְׁתַּנָּה" הוא קטע בתחילת ההגדה של פסח הידוע כארבע קושיות. קטע זה מתחיל את קיומה של מצוות "והגדת לבנך" - הנחלת סיפור יציאת מצרים לדור הבא, שבמוקד ליל הסדר.

מקור הטקסט
מקורו של מה נשתנה במשנה, בה נכללו ארבע שאלות: למה נאסרה אכילת חמץ ואוכלים רק מצה? מדוע אוכלים רק בשר צלי? למה אוכלים רק מרור? ולמה מטבילים שני מאכלים? השאלה העוסקת בצלי מתייחסת אל קרבן הפסח שנאכל צלי, אולם לפי המנהג הקדמון היו אוכלים בשר צלי גם לאחר החורבן, כזכר לקרבן, ולכן נשאר נוסח זה אף במשנה. בנוסח המאוחר יותר של ההגדה, לאחר שפסק מנהג זה, שאלה זו הוחלפה בשאלה הנוגעת לצורת הישיבה (הסבה).

נוסח המשנה בכתב יד קאופמן, ובתלמוד הירושלמי, כולל רק שלוש קושיות, ואינו כולל את הקושיה בדבר המרור, וכן הוא בכתב יד מינכן, ובמרבית כתבי היד הקדומים האחרים של התלמוד הבבלי. בעקבות זאת יש הסבורים כי בנוסח הקדום היו רק שלוש קושיות.

השאלות נשאלות כחלק מקיום מצוות סיפור יציאת מצרים, אשר מתואר במקרא כתגובה לשאלת הבנים - .

בעבר היה מקובל שעורך הסדר הוא השואל את השאלות. אך כיום נהוג שהצעיר שבמשתתפי הסדר אומר את מה נשתנה. בגני הילדים מכינים את הילדים לדקלום "מה נשתנה" במנגינה מיוחדת.

בסדר הקינות לתשעה באב כמנהג הספרדים ובהשפעתם בתכלאל נמצאת הקינה אליכם עדה קדושה שהפזמון שלה הוא "מה נשתנה הלילה הזה מכל הלילות" ומשווה בין ליל תשעה באב לליל הסדר.

בקרב החסידיםבעיקר אצל חסידי חב"ד, שמנהגם לומר את הקושיות בסדר שונה מהנהג הרווח, שקושיית 'חמץ ומצה' היא הראשונה, וסדר חסידי חב"ד הוא כך:

'אין אנו מטבילין'

'חמץ או מצה'

'מרור'

'כולנו מסובין' נהוג לומר או לשיר את הקטע ביידיש.

 לחנים 
במרוצת השנים נכתבו מספר לחנים:

 לחן אבילאה - נקרא על שמו של המלחין החיפאי אפרים אבילאה (1881–1951). זהו הלחן הידוע והפופולרי ביותר. ישנה מחלוקת בנוגע לזהות מחבר לחן זה. משפחתו של אבילאה טוענת כי הוא כתב את הלחן כחלק מ"אורטוריית חג החירות", יצירה שכללה לחנים למרבית ההגדה, בביצוע מקהלה ופסנתר.
 לחן שרת - נקרא על שמו של המלחין והמנצח יהודה שרת (1901–1979), שהיה גם אחיו הבוגר של ראש הממשלה השני, משה שרת.
 לחן גרדנויץ - על שמו של פטר עמנואל גרדנויץ (1910–2001) שהיה מוזיקולוג, מלחין, מבקר מוזיקה, מו"ל, ומחברם של ספרי עיון רבים בנושאי מוזיקה.
 לחן דסאו - על שם המלחין והמנצח הגרמני פאול דסאו (1894–1979).
 לחן לוי - על שם יצחק לוי, מלחין וזמר, אשר ליקט והקליט שירי לאדינו ושירי עם יהודיים ספרדיים

גלריה

קישורים חיצוניים




 על ההבדל בסדר השאלות בין ההגדות השונות - ספרדים ואשכנזים בעיקר


 הערות שוליים 

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי פסח
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:הגדה של פסח