בזלתי (מחוז)

בַּזַּלֵּתִּי (גאורגית: ბაზალეთი) מחוז היסטורי במזרח גאורגיה. הממוקם סביב העיירה דושתי  (מצחתה מתיאנתי), סמוך לכפר  ואגם  בשם בזלתי.

גאוגרפיה
המחוז ההיסטורי שכן על הגדה הימנית של נהר האראגווי, והיה המחוז הדרום-מערבי ביותר בשרשרת של מחוזות בעמק אראגווי. היא השתרעה מדרום לטירת אנאנורי  בצפון ועד לסביבת מוחראני בדרום. שטח המחוז היה כ-525 קמ"ר, אדמה פורייה בדגנים, שעורה ודוחן.

על פי וחושטי בגרטיוני, ממזרח - מצודת בודווי (ბოდავის ციხე) והר טיני ( ტინის მთა), ממערב - הר גרמיסחווי  ורכס אלווי , מצפון - הר צ'רתלי (ჭართლის მთა).

היסטוריה
ההתיישבות האנושית הראשונה באזור רמת בזלתי מתוארכת לתקופת האבן. בזלתי נזכרת לראשונה בתיאור גאורגי מימי הביניים המוקדמים של שלטונו של מיריאן הראשון , המלך השני ברשימת המלוכה המסורתית של כארתלי (איבריה) ברשומות הגאורגיות, ששלט בערך במאה ה-2 לפנה"ס. האזכור מתאר בזיזה של בזלתי על ידי שבט קווקזי בשם דזורדזוק . על פי לאונטי מרובלי, הצליח המלך מיריאן הראשון, מלך ממלכת איבריה, להביס את שבטי הדזורדזוקים (אבותיהם של הצ'צ'נים והאינגושים ), שפלשו למחוזות קאחתי ובזרתי, והדף אותם לשטחם. כתוצאה מהניצחון, הצליח מיריאן, לבנות מערך ביצרים במעבר דריאל, שאבטח את הגבולות הצפוניים של הממלכה.

בזלתי מוזכרת גם ביצירה אשׁחָרַהָצוּיִץ  ("גאורגרפיה"), יצירה ארמנית מהמאה השביעית המיוחס לאנניה משיראק . הסופר המוסלמי בן המאה התשיעית, אחמד אל-בלאד'רי, מדווח על הכיבוש הערבי של בזלתי (Bāzalīt).

מאה שנה לאחר מכן, באמצע המאה העשירית, בזלתי והאזורים האסטרטגיים הסמוכים בין נהרות כסאני  ואראגווי (במיוחד מצודת לוֹצוֹבָּאן ) הפכו לשטח מריבה בין שליטי אבסגיה וקאחתי. בשלהי המאה ה-13, בזלתי נכבשה על ידי המונגולים שנלחמו בדוד השמיני, מלך גאורגיה . המפקד המונגולי (ארמני במוצאו) חוטלובוגה , החריב את בזלתי ומחוזות אחרים בגאורגיה. עם הופעתה של דוכסות אראגווי , בזלתי הפכה לאחד המחוזות העיקריים שלה והייתה לאזור מתקדם מבחינה פוליטית וכלכלית.

הערות שוליים

קישורים חיצוניים



קטגוריה:גאורגיה: מחוזות היסטוריים 
קטגוריה:כארתלי