אגוז מלך

שמאל|ממוזער|250px|עץ אגוזי מלך
שמאל|ממוזער|250px|אגוזי מלך

אגוז מלך (שם מדעי: Juglans regia), המכונה גם אגוז אנגלי או אגוז קליפורניה, הוא עץ נשיר המתנשא לגובה של 25–35 מטרים ובעל גזע בקוטר של עד שני מטרים.
קיימים 59 זנים של אגוז המלך. הוא גדל בטבע מדרום-מערב סין מערבה עד לבלקנים. העץ מניב פירות במשך כ-100 שנה.

פירות העץ נאכלים ומשמשים לתעשייה. האגוזים משמשים בעיקר בבישול ובתחום הקונדיטוריה, בעיקר כתוספת לתבשילים ועוגות.

אגוזי מלך ירוקים כבושים מקובלים במספר מטבחים בעולם כתוספת מתובלת למאכלים. אגוזים אלה נקטפים כשהפרי עוד בוסר, לפני שהחלה להיווצר בתוכו הקליפה הקשה של הגלעין.

 בחקלאות התעשייתית 
אגוזי המלך מגודלים באופן תעשייתי בסין, ארצות הברית, טורקיה ומקסיקו ובארצות נוספות בהיקף קטן יותר.

עיקר הגידול בסין הוא לצריכה מקומית, לעומת זאת בארצות הברית של אמריקה האגוז מגודל באופן נרחב גם לייצוא כשעיקרו מופנה לאיחוד האירופי.

מקובל במחקר ההיסטורי שהיוונים החלו לגדל את אגוזי המלך בארצם ולבייתם עם פלישת אלכסנדר הגדול להודו ולפרס. היוונים הקדישו עץ זה לארטמיס, ואילו הרומאים הקדישוהו ליופיטר. גם כיום אגוז המלך מגודל באופן תעשייתי ביוון וצריכתו גבוהה עד כה כדי כך שהגידול המקומי אינו מספק את הביקוש, אף על פי שהגידול נעשה בהיקף גבוה ביחס לגודל המדינה. ערכי הייצוא המסחרי של אגוז המלך ביוון נמוכים ביחס לייבוא וכן ביחס לייצוא העולמי.

 צריכה מקומית 
בישראל הצריכה השנתית עומדת על 5,248 טון, נתון המשקף צריכה ממוצעת של חצי קילו אגוזי מלך לאדם בשנה.

 תנאי גידול 
אגוזי המלך גדלים באזורים בעלי טמפרטורה מתונה. העץ גדל בתנאי שמש או צל חלקי, בקרקע עמוקה, פורייה ומנוקזת היטב.
עץ האגוז מגיע לבשלות לאחר חמש שנים.

שימושים רפואיים בעבר ועד ימינו
על פי המקורות, גדל האגוז בארץ בתקופת המקרא, והוא נזכר בשיר השירים: . האגוז הנזכר שם, וכן האגוז הנזכר בספרות חז"ל, הוא אגוז המלך. בתקופה הקלאסית השתמשו בפרי לטיפול נגד רעלים, ארס בעלי חיים ונשיכות כלבים, לסילוק טפילי מעי, לטיפול בדלקות פנימיות, בנמק ובהפרשות מוגלתיות. בימי הביניים נמכר האגוז בחנויות לממכר תרופות, וחלקיו שימשו לסילוק תולעי מעיים, לטיפול במחלות פנימיות ובמגוון תחלואים אחרים.

 ערכים תזונתיים 
ערך תזונתי של אגוזי מלך (קלופים), 100 גרם (3–4 מנות):
 654 קלוריות
15.2 גרם חלבון
 65.2 גרם שומן:
 6.1 גרם חומצות שומן רוויות
 8.9 גרם חומצות שומן חד בלתי רוויות
 47.2 גרם חומצות שומן רב בלתי רוויות
 13.7 גרם פחמימות, כולל 6.7 גרם סיבים תזונתיים
 0.34 מ"ג תיאמין
 0.54 מ"ג ויטמין B6
 98 מק"ג חומצה פולית
 3.4 מ"ג מנגן
 1.6 מ"ג נחושת
 158 מ"ג מגנזיום
 346 מ"ג זרחן
 3.1 מ"ג אבץ
(מכל 1 ק"ג אגוזים יתקבלו רק 450 גרם לאחר קילוף).

קישורים חיצוניים





הערות שוליים

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:סין: עצים
קטגוריה:אגוזים וזרעים אכילים
קטגוריה:פירות נשירים
קטגוריה:אלונאים
קטגוריה:עצים בתנ"ך