במוצאי מנוחה קדמנוך תחילה

בְּמוֹצָאֵי מְנוּחָה קִדַּמְנוּךָ תְּחִלָּה הוא פיוט סליחות, במבנה "פזמון" (על שם הרפרן החוזר בו), שנאמר בלילה הראשון של הסליחות במנהגי אשכנז. לפי מנהג האשכנזים, אמירת הסליחות מתחילה תמיד במוצאי שבת ("מוצאי מנוחה"), והפזמון מתאר את התחלת אמירת הסליחות בלילה זה. הפזמון קבוע ליום זה בכל מנהגי אשכנז, הן המזרחי והן המערבי, ואף במקומות בהם לא היה סדר סליחות קבוע לכל הימים, אמירת "במוצאי מנוחה" ביום הראשון קבועה הייתה. בלשון הדיבור משמש לעיתים שם הפיוט לייצג את כל אמירת הסליחות באותו ערב. מחבר הפיוט אינו ידוע, אך ככל הנראה הוא נכתב באשכנז (או באיטליה) בתקופה קדומה יחסית, עד המאה האחת עשרה.

מבנה
הפיוט בנוי ממחרוזת פתיחה ועוד שבע מחרוזות, שכל אחת מהן בת שלושה טורים. הטורים של שבע המחרוזות יוצרים יחד אקרוסטיכון אלפביתי, תוך הכנסת האות ס' ביחד עם האות נ' בצירוף "נא שגבם" (כששין שמאלית משמשת כס') כדי להגיע למספר כולל של 21 טורים (שבע מחרוזות). השורה האחרונה של מחרוזת הפתיחה, "לִשְׁמֹעַ אֶל הָרִנָּה וְאֶל הַתְּפִלָּה" הלקוחה מתפילת שלמה המלך לאחר בנין בית המקדש, משמשת כפזמון חוזר ונהוג לומר אותה אחרי כל אחת מן המחרוזות.

קישוט לשון אופייני נוסף בפיוט הוא הצימוד.

תוכן
הפיוט פונה אל האל ומבקש ממנו שיקשיב לתפילת עם ישראל, יסלח להם ויושיע אותם מצרותיהם, למרות חטאיהם. גם אם עם ישראל חטאו ופשעו, הפייטן מבקש שה' ירחם עליהם בחסד, ולא בזכות, ומשום שהם באים לפני ה' ומתפללים אליו. הפיוט מזכיר גם את אימת הדין המתקרב בראש השנה מחד גיסא, ואת זכות עקדת יצחק מאידך גיסא. 

הפיוט מדגיש במיוחד את אמירת הסליחות בלילה ("במוצאי מנוחה", "בזעקם בעוד ליל", "רצה עתירתם בעמדם בלילות", ומשקף את המנהג לומר סליחות, ובפרט את הסליחות הראשונות, בשעות הלילה דווקא, מנהג הקיים גם היום.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון