הרון 1

ממוזער|הגרסה הצרפתית של ה"הרון 1", המכונה הרפנג (EADS Harfang)
הרון 1 (ידוע גם כ"מחץ 1" או "שובל") הוא כלי טיס מאויש מרחוק (כטמ"ם) שפותח על ידי חטיבת מלט של התעשייה האווירית לישראל. הוא מוגדר ככטב"ם MALE-Medium Altitude Long Endurance (רום בינוני, שהיה ממושכת). במהלך ניסויי הטיסה בוצעה טיסה רצופה של 52 שעות, אך זמן השהייה באוויר בתצורה מבצעית נמוך יותר בשל משקל המטען.

 היסטוריה 
 פיתוח 
ה"הרון 1" פותח בתעשייה האווירית החל משנת 1994 על בסיס הסקאוט והRQ-2 פיוניר וככלי גדול ומתקדם יותר מה-RQ-5 האנטר. ה"הרון" פותח ללא לקוח. סיפר צביקה ארזי, שעסק בפיתוח ה"הרון":

 כניסה לשירות 
"הרון 1" נמכר לראשונה בשנת 2000 ל-2 מדינות זרות בעיסקאות בהיקף של 150 מיליון דולר. בשנת 2002 פורסם שצבא הודו רכש את המל"ט.

ה"הרון 1" נחשף לראשונה בפומבי (תחת השם "מחץ 1") ב-2003, באותה שנה גם השתתף בתרגיל קרב רב-זרועי שנערך בנבדה שבארצות הברית, כחלק מניסיון שיווק לצבא ארצות הברית.

ביוני 2004 חתמה התעשייה האווירית על הסכם עם קבוצת חברות צרפתיות דאסו, סאז'ם ו-EADS, על מכירת טכנולוגיה והעברת ידע לייצור ה"הרון 1" בצרפת, תמורת כ-200 מיליון דולר. זו הייתה העסקה הביטחונית הגדולה ביותר עם צרפת מאז האמברגו הצרפתי על ישראל בעקבות מלחמת ששת הימים. בשנת 2005 נחתמה עסקה דומה עם טורקיה שבה נמכרו 10 יחידות שעליהן הותקן ציוד מתוצרת מקומית. ב-2007 הקפיאו הטורקים את העסקה בשל כעסם על מבצע "עופרת יצוקה" ברצועת עזה. המטוסים סופקו לבסוף ב-2010.

ב-2008 נבחר ההרון 1 להחליף את מטוס הסיור הימי של חיל האוויר שחף (וסטווינד).

 תאונות 
 בשנת 2001 התרסק אחד הכלים כשהיה בניסוי בחיל האוויר הישראלי.
 באוגוסט 2016 התרסק אחד הכלים בכפר זלפה במהלך טיסת אימון שערכה בו התעשייה האווירית לישראל. מההתרסקות נפגעו קל 25 בני אדם, בהם 13 ילדים.
 בספטמבר 2022 נפל אחד הכלים במרחב הימי בסמוך לגבול הצפוני, בעקבות תקלה. כוחות צה"ל משו את הכלי מן הים. כלי הטיס מסוג זה קורקעו במהלך התחקיר.
 בנובמבר 2022 נפל אחד הכלים באזור ערד, המערך קורקע עד לסיום החקירה.
 ב-29 בינואר 2024 במהלך מלחמת חרבות ברזל התרסק סמוך לרחובות כטמ"ם שובל, לאחר שחזר ממשימה ברצועת עזה. המערך קורקע עד לסיום החקירה.
 ב-29 באפריל 2025 פקיסטן הודיעה כי הפילה מלט ישראלי הדומה בצורתו לheron 1 בעת ריגול במטען הודו

 מאפיינים 
ההרון 1 יכול לשאת מגוון מטענים ייעודיים: חיישן אלקטרו-אופטי, מכ"ם מִפְתָּח סינתטי (SAR), מכ"ם סיור ימי (MPR), ציוד לאיסוף מודיעין אותות, ציוד לממסר ואחרים. הוא מסוגל להפעיל ארבעה חיישנים בו זמנית. ניתן לשלוט בו באמצעות תקשורת בקו-ראייה, ממסר קרקעי או מוטס, וכן על ידי תקשורת לווינית.

ההרון 1 הוא בעל כן נסע מתקפל והוא מסוגל להמריא ולנחות אוטומטית.
 מפעילים 
ההרון 1 נרכש על ידי חיל האוויר הישראלי וכינויו שם הוא "שובל". הוא נכנס לשירות מבצעי ב-2005. מלבד ישראל, מפעילות את ההרון 1 גם מדינות נוספות בהן הודו, אוסטרליה וסינגפור. צרפת מפעילה נגזרת של ההרון 1 המכונה הרפנג (EADS Harfang), שערכה את טיסת הבכורה שלה בספטמבר 2006, ונמכרה גם למרוקו. גרסה מוגדלת של ההרון 1 היא ההרון TP.

  – חיל האוויר של אזרבייג'ן – 5 כלים בשירות מבצעי.
  – חיל הים האקוודורי – 2 כלים בשירות מבצעי.
  – המשטרה הפדרלית הברזילאית – 14 כלים בשירות מבצעי.
  – לופטוואפה – 3 כלים בשימוש מבצעי, כולל 2 תחנות קרקע בחוזה שכירות מ-2010, שהוארך עד החודשים הראשונים של 2019. ובנובמבר 2018 גרמניה האריכה את חוזה החכירה עד 2020. ב-2022 חכרה גרמניה חמישה כלים.
  – חיל האוויר ההודי – 49 מל"טים בשירות מבצעי, לאחר שמל"ט 1 מתוך 50 שנקנו התרסק, שנקנו במסגרת עסקה בשווי 500 מיליון דולר. חיל הים ההודי – 16 כלים בשירות מבצעי.
  – צבא טורקיה רכש 10 כלים
  – משרד ההגנה הלאומי – 7 כלים בשירות מבצעי תחת חוזה שכירות, החל מפברואר 2018.
  – חיל האוויר הישראלי מפעיל את ההרון 1 תחת השם "שובל" במסגרת טייסת 200.
  – חיל האוויר הקנדי המלכותי – 3 כלים בשירות מבצעי.
  – צבא רפובליקת קוריאה – 3 כלים בשירות מבצעי.
  – חיל האוויר של סינגפור – 2 כלים בשירות מבצעי.
  – צי ארצות הברית – 2 כלים בשירות מבצעי.
 – באוקטובר 2020, זכתה התעשייה האווירית ביחד עם איירבוס במכרז להשכרת מל"טי הרון למשמר החופים של האיחוד האירופי, בהיקף של כמה עשרות מיליוני דולרים.
 – באוגוסט 2022 צ'כיה פתחה במגעים עם ישראל לעסקה לרכישת שלושה מל"טי הרון בשווי 70 מיליון דולר.

 גרסת "הרפנג" 
  – 3 כלים בשירות מבצעי.
  – חיל האוויר המרוקאי המלכותי – 3 כלים בשירות מבצעי.

 מפעילות עבר 
  – חיל האוויר המלכותי האוסטרלי – 2 כלים שהוציאו משירות בשנת 2017.

 ראו גם 

 כטמ"ם איתן

 קישורים חיצוניים 

 Heron, באתר התעשייה האווירית לישראל


 הערות שוליים 

קטגוריה:כלי טיס בלתי מאוישים
קטגוריה:כלי טיס בלתי מאוישים ישראליים
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: כלי טיס בלתי מאוישים