שמואל ליב גורדון

שמואל לֵיבּ גורדון (נכתב גם גָרדון (בהגייה אשכנזית: "גורדון"); בכתיב יידי: גאָרדאָן; בר"ת: שָלָ"ג; כתב בשם העט שמואל בן-ציון; 15 בדצמבר 1865, לידא, פלך וילנה, רוסיה (ליטא) – 19 בנובמבר 1933, תל אביב) היה מחנך, משורר, מתרגם עברי, ומפרשני התנ"ך החשובים בדורות האחרונים. חי רוב ימיו בוורשה, ובשנותיו האחרונות בתל אביב.

קורות חיים
גורדון נולד בלידא שבפלך וילנה, בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית (באזור ליטא), למשה צבי ואסתר. התחנך בחדר ובישיבה, ובבגרותו עסק במסחר. את השכלתו הכללית רכש בכוחות עצמו, ומגיל צעיר עסק בהוראה.

תחילת עבודתו הספרותית הייתה כמשורר. כתב ופרסם שירים (בין השאר ב"לוח אחיאסף"), וכן מספר קובצי שירים בשם "כנור ישורון" (1891, 1892, 1894). שירתו מפתחת מוטיבים מתולדות עם ישראל ומתרכזת בדמויות של מרטירים, גואלים ויחידים מופלאים. בשנת 1897 עלה לארץ ישראל, התגורר ביפו, ובמשך שלוש שנים לימד בבית הספר לבנים של "חובבי ציון" עברית, ספרות, לשון ומקרא.

בשנת 1901, לאחר שקוצצה משרתו בבית הספר, חזר לוורשה, בירת הרפובליקה הפולנית השנייה, ושם ייסד "חדר מתוקן" שלשון ההוראה בו עברית. ייסד וערך את עיתון הילדים המצויר בעברית "עולם קטן", את הירחון המצויר לבני הנעורים "נעורים", את הירחון לענייני חינוך "הפדגוג", וכן חיבר מספר ספרי לימוד. בנוסף היה פעיל ציוני וראש אגודת "חובבי שפת עבר" בעיר.

בשנת 1924 שב לארץ ישראל, ועסק עד פטירתו בתרבות, בחינוך ובהמשך מפעל חייו הגדול - כתיבת פרשנות עברית מודרנית לכל ספרי התנ"ך, כולל מבואות מדעיים מקיפים לחלקם.

נוסף על שיריו ועל יצירתו לילדים, היה גורדון מתרגם פורה, שתרגם לעברית מיצירותיו של יוצרים רבים, ובהם ויליאם שייקספיר, ישראל זנגוויל, פאול הייזה, ז'אן דה לה פונטן, פרידריך הֶבֶּל (Hebbel), היינריך היינה, תומאס מור, יהואש ושמעון פרוג.
250px|ממוזער|שמאל|קבר הזוג גורדון בבית הקברות טרומפלדור
בפתח הספד שספד לו חיים נחמן ביאליק הוא אמר: "פירושו הגדול על התנ“ך, שהשקיע בו למעלה משתי-עשרות שנים, השכיח את עבודתו הקודמת, אך היא אינה כמות מבוטלת כל עיקר". את הספדו סיים ביאליק במילים: "הוא לא מת, כי אם נאסף אל עמו, עם כל אלה שעשו למענו ונשארו חרותים בזכרו. פירושו הוא מעין “מצודת ציון” ו“מצודת דוד” בשעתו. אינני רואה לפי שעה פירוש על תנ“ך מתאים יותר לביה”ס מפירושו של של“ג. באוהל שם, ב”עונג שבת" זיכה אותנו במבואות ובשיעורים בתנ"ך, לרגע יצא מאהלו. בתולדות הספרות שלנו ובתולדות הלאומיות מקומו בין אלה, שעבדו ברוח לאומית ובאמונה לאומית – ופה ייזכר שמו לנצח".

חיים אישיים
גורדון היה נשוי למלכה בת הרב כלב בלומגארטן, מווירבלן שבליטא. ולבני הזוג היו ארבעה ילדים:

 משה גורדון (1892–1974) - מנהלו של מוסד ביאליק.
 ד"ר יהואש גורדון (1894–1974) הרופא המוסמך הראשי והיועץ הרפואי של משרד הביטחון.
 ימימה ארנון (1900–1992) - בתה, איה, היא אשתו של המוזיקולוג דון הרן.
 בן-עמי גורדון (1979-1904) ממנהיגי השומר הצעיר, ממייסדי קיבוץ ד' ומשמר העמק.

גיסיו הם: יהואש - משורר ומתרגם התנ"ך ליידיש (אחי אשתו), ובן אביגדור - הסופר, העורך ומחלוצי המו"לות העברית המודרנית (נשותיהם אחיות).

הנצחה
במספר ערים בארץ, בהן תל אביב, חיפה ופתח תקווה, נקראו רחובות על שמו (על מנת לא להתבלבל עם אישים אחרים ששם משפחתם גורדון, נקראים רחובות אלו 'של"ג').

כתביו

 ביאורים למקרא 

 תורה, נביאים וכתובים: עם באור חדש, ורשה: דפוסים שונים, תרע"ב-תרצ"ה – פירוש עברי מקורי בדרך הפשט לאור המדע ההיסטורי, הארכאולוגי והפילולוגי של זמנו; תוך הסבר המאור המוסרי וההוד הפיוטי של הנבואה, המחשבה הישראלית, ויפי השירה הדתית-לאומית 

 ספרי שירה 
 כנור ישרון, ורשה: בן אביגדור, תרנ"ב-1891–תרנ"ד-1894.
 מאגדות זקני: שיר-אגדה, ורשה: הוצאת תושיה, תרס"ז.
 עם שחר: שירים ופואמות, חמוש"ד.

כתביו לילדים
 י. גרזובסקי וש.ל. גרדון (עורכים), המזמר הקטן: קובץ שירים לילדים קטנים עם ציורים, ורשה: תושיה, תרס"ה-1904.
 פרחים: שירים. שירים לילדי ישראל, קרקוב: תושיה, תרס"ז.

עיתונים לילדים
 עולם קטן: עיתון שבועי מציר לבני הנעורים, וינה: תושיה, תרס"א-1901 – תרס"ה-1904 – בשיתוף עם בן אביגדור.
 הנעורים: עיתון מצויר לבני הנעורים, ורשה: תושיה, תרס"ד-תרס"ה – בשיתוף עם בן אביגדור.

כתבי חינוך ועיון
250px|ממוזער|טקסט=כריכת הספר "אוצר הלמוד העברי", מאת יהודה גור ושמואל לייב גורדון|כריכת הספר "אוצר הלמוד העברי", מאת יהודה גור ושמואל לייב גורדון
 י' גרזובסקי וש"ל גרדון, אוצר הלמוד העברי (עם ציורים מאת הציר ג' טשורני) להוראת ראשית הדיבור העברי לפני התחלת הקריאה, ורשה: תושיה, 1904.
 הפדגוג: ירחון לחנוך והוראה בעד הורים ומורים, ורשה: תושיה, תרס"ג-תרס"ד.
 תורת הספרות: מורה תורת הסגנון העברי בכלל וכל חלקי הספרות השונים בפרט, עם דוגמאות רבות בפרוזה ובשיר מתקופת כתבי הקדש עד ימינו אלה, ורשה: בדפוס האחים לוין-עפשטין, תרס"ה 1907 (מהדורה שלישית).
  חמש מגלות: עם באור ומבואות, חמוש"ד.
 הלשון: ספר לימוד לשפה, לדקדוק ולאורתוגרפיה, עם תמונות וציורים רבים
 ספר הלשון: ספר לימוד השפה ושימושה
 פרוזדור לספר הלשון: ראשית קריאה לתלמידים אחרי אלף בית: עם שיחות מקדמות למורה עם תלמיד
 ציפורים שרות: מחיי הטבע

ביוגרפיות
 אליעזר בן-יהודה, ורשה: תושיה, תרס"ז.
 אברהם דוב הכהן לבנזון: תולדתו עם תמונתו, ורשה: תושיה, תרס"ז.
 ו ו וירישצגין: תולדתו עם תמונתו, ורשה: תושיה, תרס"ז.
 יוסף איזראלס: תולדתו עם תמונתו
 תיאודור מומזן: תולדתו עם תמונתו
 משה ליב ליליינבלום: תולדתו עם תמונתו
 קרל אמיל פראנצוז: תולדתו עם תמונתו

מתרגומיו
 פאול הייזע, שולמית, או, חכמת שלמה: מחזה בחמש מערכות (מתרגם עברית על ידי שמואל ליב גארדאן), ורשה: תושיה, תרנ"ו-1896.
 י. זנגוויל, מחזות הגיטו: תמונות וציורים (תרגום: ש.ל. גרדון; עם תמונת המחבר ותולדת חייו, ערוכה בידי ר. בריינין), ורשה: תושיה, תרנ"ח-1898.
 וילים שכספיר, המלך ליר: חזון-תוגה בחמש מערכות (תרגם מאנגלית לעברית על ידי שמואל ליב גרדון), ורשה: תושיה, תרמ"ט-1899.
 פרידריך הבל, יהודית: חזון-תוגה בחמש מערכות (תרגום [מגרמנית]: ש. ל. גרדון), ורשה: תושיה, תר"ס-1900.
 י. זנגוויל, מלך הקבצנים: ספור (תרגום (ברישיון המחבר) ש.ל. גרדון), פייטרקוב: תושיה, תר"ס-1900.
 ז'ן די לפונטין, משלים נבחרים (עם ציורים ועם תמונות המחבר ותולדתו, מעובדים על ידי ש.ל. גורדון), קרקוב: תושיה, תרס"ז.
 ולרד איגנברוט, שירי ילדים: משירי ולרד איגנברוט (תרגום ש.ל. גרדון), ורשה: תושיה, תרס"ז.
 דניאל דפו, רבינזון על האי השומם: מחזה לילדים במערכה אחת (תרגום ש.ל. גרדון), ורשה: תושיה, תרס"ז-1907.

 ראו גם 
 המרכז הספרותי העברי בורשה

 לקריאה נוספת 
 יעקב פיכמן, ש. ל. גורדון, בספרו "רוחות מנגנות", ירושלים: מוסד ביאליק, תשי"ג.

קישורים חיצוניים




 'גורדון, שמואל־ליב (של"ג)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 138 (, תמונה 1336).

 , 

 חיים נחמן ביאליק, על שמואל ליב גורדון: דברי הספד, כסלו תרצ"ד, בפרויקט בן-יהודה
 משה גליקסון, שמואל-ליב גורדון (של"ג), בפרויקט בן-יהודה
 אברהם לוינסון, ש.ל. גורדון, תש"ד (עשר שנים למותו)


 , 


 , 



הערות שוליים

קטגוריה:סופרים יהודים הידועים בשם עט
קטגוריה:סופרים יהודים ליטאים
קטגוריה:סופרים יהודים פולנים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית ביישוב
קטגוריה:משוררים יהודים רוסים
קטגוריה:משוררים יהודים פולנים
קטגוריה:משוררים ביישוב
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים ליטאים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים פולנים
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:מתרגמים יהודים רוסים
קטגוריה:מתרגמים יהודים פולנים
קטגוריה:מתרגמים ביישוב
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית לעברית
קטגוריה:מחברי ספרי לימוד
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:עיתונאי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:עיתונאים יהודים ליטאים
קטגוריה:עיתונאים יהודים פולנים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית ביישוב
קטגוריה:ביוגרפים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1865
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1933