ברכו

ברכו הוא קטע בתפילה היהודית, בו מכריזים "בָּרְכוּ אֶת ה' הַמְּבֹרָךְ" והקהל עונה: "בָּרוּךְ ה' הַמְּבֹרָךְ לָעוֹלָם וָעֵד". הקטע נאמר על ידי שליח הציבור לפני ברכות קריאת שמע בתפילת שחרית וערבית, על ידי העולים לתורה בתחילת ברכות התורה, ויש הנוהגים לחזור עליה בסוף תפילות שחרית וערבית.

ברכו נחשב אחד מה'דברים שבקדושה', הנאמרים בציבור בלבד, כלומר שאין לאומרו אם אין מניין אנשים בבית הכנסת.

רקע
התפילה מוזכרת במשנה במסכת ברכות: "אמר רבי עקיבא: מה מצינו בבית הכנסת אחד מרובין ואחד מועטין אומר: ברכו את ה'. רבי ישמעאל אומר: ברכו את ה' המבורך". למרות שבדרך כלל ההלכה נפסקת כדעת רבי עקיבא, במחלוקת זו נקבע בגמרא כדעת רבי ישמעאל. 

על פי הראב"ן, קטע זה נועד במקורו עבור שליח ציבור המברך את ברכות קריאת שמע עבור הציבור ומוציא אותם ידי חובה, ולכן קודם לכן הוא פונה אל הציבור שיסכימו וישתתפו לברכתו. גם אמירת ברכו לפני העלייה לתורה היא פניה לציבור להתכוון להשתתף עם העולה בברכותיו ובקריאתו בתורה.  הקטע דומה לברכת הזימון שנועדה במקורה למי שמברך ברכת המזון ומוציא אחרים ידי חובתם, שאומר קודם לכן: "נברך (אלוהינו) שאכלנו משלו", והם עונים "ברוך (אלהינו) שאכלנו משלו ובטובו חיינו".

פרטים
בתפילת שחרית אומרים ברכו אחרי הקדיש שלאחר פסוקי דזמרה לפני ברכות קריאת שמע. בתפילת ערבית אומרים ברכו עם פתיחת התפילה, לפני ברכות קריאת שמע. נוהגים לומר ברכו שוב בסוף התפילה, סמוך לתפילת עלינו לשבח, עבור אלו שאיחרו לבוא לתפילה. לדעת חלק מן הפוסקים יש לנהוג כן רק אם ידוע שחלק מן המתפללים לא הספיקו לשמוע ברכו בתחילת התפילה. למנהג אשכנז, לא אומרים ברכו בסוף תפילת שחרית בימים שבהם קוראים בתורה, משום שגם המאחרים שמעו ברכו מפי העולים לתורה. לפי נוסח אשכנז המקורי, אין אומרים ברכו בסוף תפילת ערבית, וכן נוהגים עד היום ברוב קהילות אשכנז בחו"ל.

בחלק מקהילות הספרדים (בעיקר אצל יהדות בבל) נהוג להוסיף את המילה "רבנן" לפני ברכו, כלומר השליח ציבור (או העולה לתורה) אומרים "רבנן! ברכו את ה' המבורך".

בעדות רבות, נהגו שבשעה שהחזן אומר "ברכו את ה' המבורך" הקהל אומר בלחש "יתברך וישתבח ויתפאר ויתרומם ויתנשא שמו של מלך מלכי המלכים הקב"ה שהוא ראשון והוא אחרון ומבלעדיו אין אלהים סולו לרוכב בערבות ביה שמו ועלזו לפניו ושמו מרומם על כל ברכה ותהילה: ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד: יהי שם ה' מבורך מעתה ועד עולם".נזכר בנוסחים שונים בסדר רב עמרם גאון, בדברי הרוקח, ב, באבודרהם, בסידורי נוסח קטלוניה, ובסידור תפלת החדש. כיום מודפס בהרבה מסידורי נוסח אשכנז ובמעט סידורי נוסח הספרדים.

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ברכות
קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:ברכות קריאת שמע
קטגוריה:קריאת התורה