מילה סורית

מֵילָה סוּרִית (שם מדעי: Fraxinus angustifolia subsp. syriaca, שם נרדף: Fraxinus syriaca) היא עץ נשיר, נמוך וזקוף ממשפחת הזיתיים (Oleaceae), בעל עלים מנוּצים ופירות מאורכים מכוּנפים. היא גדלה בר על גדות נחלים, בעיקר בצפון ישראל, והוכנסה גם לגינות נוי. מילה סורית יחידה בסוגה בישראל, נדירה ועל סף איום להכחדה מקומית בישראל, תפוצתה הכללית מזרח ים-תיכוני ואירנו-טורנו, והיא משתרעת מטורקיה מזרחה עד פקיסטן וטורקמניסטן ודרומה דרך סוריה ולבנון אל ישראל. העץ מהיר צמיחה, פריחתו שופעת ומושכת דבורים, אך היא אינה בולטת, ומתרחשת בחורף, במשך כחודש לפני תחילת הלבלוב, ובאביב המאוחר (במרץ ובאפריל)

המילה (לא רק הסורית) מקובלת כעץ נוי ומתאימה לרוב חלקי ארץ ישראל. העץ צרכן מים קטן עד בינוני, ומתאים לשתילה בשמש מלאה. משמש כעץ בודד, שדרה או חורשה. גובהו 7 מטרים ורוחבו 6 מטרים. מילה סורית היא צמח מוגן בישראל.

 טקסונומיה 
מילה סורית היא אחד מארבעה תת-מינים של מילה צרת-עלים (Fraxinus angustifolia) שתחום תפוצה הטבעית משתרע ממרכז ודרום אירופה מזרחה דרך טורקיה עד פקיסטן ודרומה אל צפון ישראל ומרכזה, ובנוסף הוא כולל גם את צפון-מערב אפריקה (מרוקו, אלג'יריה ותוניסיה).

מילה צרת-עלים היא אחד מ-58 מיני אֵלָה הידועים בעולם. במהלך השנים, מינים מסוימים אוחדו תחת מין זה, בהתבסס על מאפיינים גאוגרפיים, מורפולוגיים ומולקולריים. בשל השונות המורפולוגית הרבה בין אוכלוסיותיו, שונו דרגות הסיווג של חלקם ממין לתת-מין. לדוגמה, תת-המין הקווקזי סווג בשנת 1971, תת-המין הסורי בשנת 1978, ותת-מין פרסי בשנת 2005.

תת-מין טיפוסי (subsp. angustifolia) הוא עץ הגדל באזורים ממוזגים, ותחום תפוצתו הטבעית משתרע במערב האגן הים-תיכוני, כולל חצי האי האיברי (ספרד ופורטוגל), האיים הבלאריים, דרום צרפת וסיציליה. קיימות עדויות לנוכחותו גם בצפון-מערב אפריקה (מרוקו, אלג'יריה ותוניסיה), אך מיקומו שם נחשב בספק מבחינה טקסונומית. תת-מין זה התאקלם גם באזורים נוספים, כגון האיים הקנריים, בריטניה, אירלנד, פולין וטסמניה.

תת-מין קווקזי (subsp. oxycarpa) הוא עץ הגדל באזורים ממוזגים, ותחום תפוצתו הטבעית משתרע ממרכז ודרום אירופה מזרחה עד טורקיה וצפון הקווקז, וכולל גם את צפון-מערב אפריקה (מרוקו, אלג'יריה ותוניסיה).

תת-מין סורי (subsp. syriaca) הוא עץ הגדל באזורים ממוזגים, נפוץ באזור המזרח הים-תיכוני והאירנו-טורני, ותחום תפוצתו משתרע מטורקיה עד פקיסטן וטורקמניסטן, ודרומה דרך סוריה ולבנון אל ישראל.

תת-מין פרסי (subsp. persica) הוא עץ הגדל באזורים ממוזגים, ותחום תפוצתו הטבעית משתרע במערב ובדרום-מערב איראן.

 מורפולוגיה 
מילה סורית היא עץ נשיר חורף נמוך, על פי רוב חד-ביתי, לעיתים רחוקות דו-ביתי, גובהו 6 עד 15 מ', נופו עגול עד אלפסי וקוטרו 8 עד 10 מ', לעיתים תוכו של הגזע רקוב וחלול ועוביו מגיע עד 2 מ'. העצה בהירה וקשה ומשמשת כחומר גלם בתעשיית העץ.

מערכת השורשים עמוקה שמתפתחת באדמות מחלחלות ועמוקות.

הגזע חלק וירוק בצעירותו, אפור, סדוק ומבוקע בבגרותו.

הענפים הגדולים חלקים וצבעם ירוק. הענפים וגם הענפים הצעירים נושאים עדשתיות — כתמים מחוספסים, כהים ומעט מורמים, הפורצים את האפידרמיס ונבדלים ממבנה הרקמה שסביבם בגבעול ובשורש. סידור העדשתיות משתנה: לעיתים הן ערוכות בשורות אורך או רוחב, אך לרוב הן מפוזרות בצורה בלתי סדירה על פני השטח. מבחינה אנטומית, העדשתיות הן קבוצות תאים בעלי חללים בין-תאיים, אשר קוטעות את רצף השעם ומאפשרות חדירת חמצן אל הרקמות החיות שמתחת לשכבת השעם.

הלוואים חסרים. הפטוטרות מעובות בבסיסן.

העלים נגדיים, מורכבים-מנוצים בלתי-זוגיים, ומורכבים לרוב מ-2 עד 4 זוגות של עלעלים שעירים ועלעל קיצוני, יושבים או כמעט יושבים; לעיתים נדירות העלה נושא עלעל יחיד בלבד. העלעל הקיצוני גדול באופן ניכר משאר העלעלים. העלעלים מוארכים, אזמליים, מחודדים בקודקודם, מוצרים בבסיסם, ושפתם משוננת כמשור לכל אורכם; לעיתים רחוקות העלעלים תמימים. כאמור, העלעלים יושבים או כמעט יושבים. אם העלעלים נישאים על פְּטוֹטְרִית ארוכה למדי – אין זה המין מילה סורית, אלא עצים אחרים מהסוג ''Fraxinus'', שמוצאם באמריקה. העלעלים במילה אריזונית (''Fraxinus velutina'') אף הם יושבים אבל שפתם משוננת במקצת מעל לחציה.

התפרחות הן מכבדיות, חיקיות או אמיריות לקראת קצות הענפים.

הפרחים נכונים, ירקרקים-לבנבנים, חד-מיניים על פי רוב או לפעמים דו-מיניים, לפעמים הצמחים דו-ביתיים. השחלה עילית, העטיף חסר על פי רוב. הצופן נמצא בבסיס השחלה. ההאבקה נעשית על ידי הרוח.

השחלה בת 2 מגורות, בכל מגורה ביצית אחת. הפרי כנפית חד-זרעית פחוסה.

הגביע חסרה על פי רוב או קטן ובעל 4 עד אונות.

הכותרת חסרה על פי רוב או בעלת 2 עד 6 על כותרת חופשיים ולבנים.

האבקנים 2 (לפעמים 3 עד 5) בעלי זירים קצרים.

השחלה עילית בעלת 2 מגורות, בכל מגורה ביצית אחת, עמוד השחלה קצר על פי רוב או יושב. הצלקת דמוית גולה או בעל שני אונות.

הפרי כנפית חד-זרעית פחוסה, כלומר הפרי יבש ובלתי נפתח והזירעון מלווה בכנפית מוארכות-אליפטיות ומוצרות בשני קצותיהן או דמויות מרית, ראשה רחב ובעל חוד ובסיסה מוצר. בנוסף, הכנפית מפותלת סביב ציר האורך מה שמקנה לה מבנה אווירודינמי ומעוף ברוח סביב צירה, מה שמשהה את נפילתה ומסייע להפצתה הרחק מעץ האם. העץ טעון בכמות גדולה מאוד של פירות.

הזרעים עם עובר ישר, עם או בלי אנדוספרם. השורש של העובר מעוקל כלפי מעלה או מטה. הריבוי מזרעים.

 בית גדול ותפוצה 
תפוצתו הכללית מקיפה אזורים ים-תיכונים ואזורים אירנו-טורני ומשתרעת מטורקיה עד פקיסטן וטורקמניסטן ועד מרכז ישראל. בישראל צומח העץ ליד נחלים בהרים (נחל משושים, עין תינה), בעיקר בגליל ובעמק הירדן העליון. בתל דן, במקום בו מצויים המים בשפע מגיעים העצים לגובה רב, כ-10 מ' והיקף ניכר של מטר אחד. מצוי בנחל תנינים, ברי יהודה

המין דורש מידה מסוימת של קור והוא מעדיף בתי גדול קרירים ואדמות קרירות לחות ועמוקות.

נוטעים את המילה הסורית לאורך שדרות ובחורשות, בפארקים ובגינות הפרטיות כעץ בודד. הריבוי מזרעים ומקבלים שונות רבה בין העצים.

 פנולוגיה 
נשירת העלים בחודשים דצמבר ונובמבר והפריחה בעודו בשלכת בחודשים דצמבר וינואר. אשכולות הפרחים מתפתחים מניצנים על ענפי השנה החולפת, ומואבקים על יד הרוח. ההפצה בעזרת הרוח. הזרעים נובטים לאחר הסרת הכנפיות. הפירות הירוקים הופכים לחום עד שחור בהבשילם. ההבשלה נמשכת כשנה מתחילת הפריחה. והם מוכנים לזריעה בתחילת החורף, כאשר מתחילה פריחה חדשה.

 מקור השם 
העץ נקרא מילה במשנה ובתלמוד, אך אולי שם זה מתייחס לאלון תולע, הקרוי בערבית מֵלול או מֵל.

יש המזהים את המֵילָה עם עץ התדהר (על פי תרגום יונתן).

סורית - על שם המקום שבו היא הוצגה למדע.

השם העממי באנגלית: אש צר-עלים (narrow-leaved ash) או אש סורי (Syrian Ash).

 שימושים 
העצה הבהירה (צהוב זהוב עם שרטוטי ליבה שאינם בולטים במיוחד) והקשה מתאימה לשמש כחומר גלם קל לעיבוד בתעשיית העץ. העצה משמשת כחומר גלם להכנת עמודי גדר, וסמוכות, לתעשיית רהיטים, ידיות לכלי עבודה חקלאים ובניין.ממוזער|מילה סורית ביער אילנות ישראל

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1849
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אדמון בואסייה
קטגוריה:המזרח התיכון: עצים
קטגוריה:זיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: זיתיים
קטגוריה:צמחי בר בסכנת הכחדה בישראל
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים