ממשלת צללים

במשטר דמוקרטי קיומה של אופוזיציה חיוני לא רק לשם ביקורת על פעילות הממשלה, אלא גם כדי להציג חלופה לממשלה המכהנת ולמדיניותה. הקמת ממשלת צללים היא ביטוי מעשי להיותה של האופוזיציה חלופה לממשלה.

בבריטניה
בבריטניה מקובל שהאופוזיציה מרכיבה ממשלת צללים מיד עם מינויה של ממשלה חדשה, כשמול כל שר בממשלה ניצב "שר" בממשלת הצללים של האופוזיציה.
ה"שר" בממשלת הצללים אחראי לבקר את השר המכהן בממשלה, להגיב על הצהרותיו ולהציע חלופה למדיניותו.
אף שאין זו התחייבות רשמית, ציבור הבוחרים מצפה לכך ש"שר הצללים" ימונה לתפקיד שר, אם האופוזיציה תזכה בבחירות הקרובות.

שיטת ממשלת הצללים הפכה למעין מוסד בבריטניה כיוון שהיא מתאימה למבנה הפרלמנט הבריטי ולשיטת הבחירות בבריטניה.
בבריטניה לא נהוגות ממשלות קואליציוניות, אלא מקובל שראש המפלגה הגדולה ביותר בפרלמנט מתמנה לראשות הממשלה וממנה שרים מבין חברי מפלגתו.
לפיכך, יכול ראש המפלגה השנייה בגודלה בפרלמנט להניח כי מפלגתו היא החלופה העיקרית למפלגת השלטון, ולמנות ממשלת צללים מבין חברי מפלגתו.
בנוסף, שיטת הבחירות באנגליה היא אזורית-רובנית (המדינה מחולקת למחוזות-בחירה, ובכל אחד מהם נערכות בחירות רובניות למינוי נציג המחוז בפרלמנט), כך שיש דגש רב על אישיותם של המועמדים לחברות בפרלמנט ולכהונה כשרים.

בישראל
בישראל נהוגה שיטת בחירות יחסית, והממשלות הן ממשלות קואליציוניות, כלומר ממשלות המורכבות ממספר מפלגות שהגיעו להסכם לאחר משא ומתן. הרכב הקואליציה עשוי להשתנות במידה ניכרת במהלך כהונת הפרלמנט. לפיכך, קשה לדעת מה יהיה הרכב הקואליציה לאחר הבחירות הבאות, וקשה להרכיב ממשלה אלטרנטיבית לפני היוודע תוצאות הבחירות. לאור כל זאת, שיטת ממשלת הצללים אינה נהוגה בישראל, אם כי היו הצעות להשתמש בה בתקופה שבה הייתה מפלגת אופוזיציה דומיננטית, למשל בסוף שנות ה-80 ובראשית שנות ה-90, כשמפלגת העבודה הייתה החלופה העיקרית למפלגת הליכוד שהייתה אז מפלגת השלטון. הרעיון נדחה, כיוון שלא היה ברור מי ייבחר לעמוד בראש מפלגת העבודה לקראת הבחירות ב-1992. בעיה זו הוכחה כמשמעותית, שכן יצחק רבין אכן החליף את שמעון פרס לקראת הבחירות, והתמנה כראש ממשלה לאחר הבחירות. אילו הייתה מורכבת ממשלת צללים בתקופה שבה שימשה מפלגת העבודה כאופוזיציה, היא לא הייתה משקפת את ההתפתחות הזו.

 קישורים חיצוניים 
.

*צללים