אמדוקס

חברת אמדוקס היא מפתחת של תוכנות ושירותים למערכות חיוב לקוחות (בילינג) וניהול קשרי לקוחות (CRM). לאמדוקס יש מרכזי פיתוח במגוון רחב של מדינות, ובהן: ישראל, הודו, ארצות הברית, קפריסין וברזיל. אמדוקס היא חברה ציבורית. מניותיה נסחרות בנאסד"ק.
אמדוקס היא חברה גלובאלית ונחשבת משפטית כחברה זרה.

היסטוריה
החברה נוסדה בישראל בשנת 1982, כחטיבה בשם "עורק אינפורמיישן" (Aurec Information and Directory Systems) בקבוצת עורק שבשליטת מוריס קאהן והאחים צבי מיתר ושמואל מיתר. היא החלה כמיזם בתחומי המחשוב של חברת דפי זהב שאף היא הייתה אז בבעלות קבוצת עורק. עם חתימת החוזה לאספקת תוכנת מדריכי דפי זהב לחברת הטלפונים האמריקאית SBC) Southwestern Bell Corporation, כיום AT&T) ב-1985, רכשה חברת SBC 50% מהבעלות על החברה, ושינתה את שמה לאמדוקס. החברה התאגדה לצורכי מס באיי גרנזי בשנת 1988, מטה החברה שוכן בצ'סטרפילד, פרבר של סנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית, והנהלתה הבכירה נמצאת ברעננה. לקוחותיה הם בעיקר מהסקטור הציבורי ומתחום הטלקומוניקציה, ובהם חברות ענק כגון: AT&T ,Vodafone ,Sprint ,T-Mobile.

ביוני 1998 הונפקה לראשונה אמדוקס בבורסה לניירות ערך בניו יורק וגייסה 252 מיליון דולר במחיר של 14 דולר למניה לפי שווי שוק של 2.75 מיליארד דולר. כעבור שנה, ביוני 1999, יצאה החברה להנפקה שנייה וגייסה 673 מיליון דולר לפי מחיר של 22 דולר למניה. הנפקה זו כללה הצעת מכר של בעלי השליטה בחברה. ארבעה חודשים אחר כך השלים מוריס קאהן, הצעת מכר של מניות אמדוקס בסכום של כ-502 מיליון דולר, "אמדוקס אינטרנשיונל", חברה פרטית בשליטתו, מכרה 18 מיליון מניות אמדוקס לפי מחיר של 24.25 דולר למניה. בשנים 1998–2000 גייסה אמדוקס בסך הכול כ-1.5 מיליארד דולר בהנפקות, מהם כ-300 מיליון דולר לחברה עצמה. השאר, כ-1.2 מיליארד דולר, זרמו לבעלי השליטה ולמנהלים הבכירים בחברה.

בעת הנפקת החברה בעלי המניות העיקריים, בנוסף למוריס קאהן, חברת SBC ומנהלי אמדוקס, הייתה קרן "וולש, קרסון, אנדרסון וסטו" (WCAS). קרן זו קיבלה, בתמורה להלוואה של 125 מיליון דולר והשקעה של 120 מיליון דולר באמדוקס, כ-29% ממניות החברה בשנת 1997, כחלק ממהלך של חלוקת דיבידנד טרם ההנפקה, בהיקף של 79 מיליון דולר. מנהל הקרן, ברוס אנדרסון, היה יושב ראש דירקטוריון אמדוקס במשך כ-14 שנים. חלק ממנהלי אמדוקס ועובדיה קיבלו אופציות ושאר מכשירי תגמול מבוססי הון באמצעות קרן "TOES Corporation", קרן הרשומה במקלט מס, ומאחר שאמדוקס עצמה רשומה במקלט מס (איי גרנזי), לא נדרשו בעלי האופציות לשלם מס בעת המימוש.

ב-15 בנובמבר 2010 החליף אלי גלמן את דב בהרב כמנכ"ל ונשיא אמדוקס.

בשנת 2014 הועברו ניירות הערך של החברה למסחר בבורסת נאסד"ק.

רכישות ומיזוגים
בספטמבר 1999 רכשה אמדוקס את ITDS האמריקנית ב-182 מיליון דולר במניות. בפברואר 2000 רכשה אמדוקס את חברת סולקט הקנדית (Solect Technology Group) תמורת 1.2 מיליארד דולר במניות. רכישה זו הייתה העסקה הגדולה ביותר שבוצעה אי-פעם על ידי חברה ישראלית עד אז. סולקט השלימה לאמדוקס יכולות בתחום הבילינג לחברות תקשורת מבוססות IP.

בשנת 2001, רכשה אמדוקס את יצרנית תוכנות ניהול קשרי לקוחות קלריפיי (Clarify), תמורת 200 מיליון דולר במזומן מידי חברת נורטל. רכישת קלריפיי איפשרה לאמדוקס להרחיב את היצע התוכנות שלה, ואת בסיס הלקוחות. בנובמבר 2003, חברת רכשה את חברת הסטארט-אפ הישראלית אקזקט (XACCT) תמורת 30 מיליון דולר. בשנת 2006, רכשה את חברת Cramer Systems, חברה פרטית בריטית, תמורת 375 מיליון דולר במזומן. חברה המתמחה בפתרונות Operations support systems) - OSS), מערכות לתמיכה תפעולית. באותה שנה רכשה גם את החברה האמריקנית Qpass תמורת 275 מיליון דולר במזומן. חברה המתמחה בפתרונות בתחום המסחר הדיגיטלי.

באפריל 2015 הודיעה החברה על רכישת חטיבת הבילינג של קומברס תמורת 272 מיליון דולר. בנובמבר 2015, רכשה את חברת התוכנה הישראלית cVidya, המפתחת מערכות לניהול הכנסות ומניעת רמאויות בחברות טלקום, תמורת 30 מיליון דולר. באוגוסט 2016 הודיעה החברה כי תרכוש את חברת פונטיס הישראלית תמורת 90 מיליון דולר.

 מוצרי החברה בישראל ובעולם 
במשך הזמן הפכה אמדוקס למפתחת מערכות הבילינג הגדולה בעולם, כיום מוצריה משווקים בכ-60 מדינות והיא מספקת שירותים לכ־90% מחברות הטלפון בארצות הברית.

מוצר המדף הבסיסי העיקרי של אמדוקס הוא מערכת CRM משולבת מנוע בילינג וקטלוג מוצרים לשימוש בארגונים גדולים,
מוצר הבסיס כולל התאמות לעולם הטלקומוניקציה בכלל והסלולר בפרט. עם התפתחות המוצרים והגרסאות תוספות שנדרשו ללקוחות מסוימים הוטמעו לגרסתו הבאה של מוצר המדף.

דוגמאות לחברות מהעולם המשתמשות במוצרי אמדוקס: AT&T, BT Group, T-Mobile, Vodafone, Bell Canada, Rogers Communications, Telekom Austria ועוד.

בישראל חברות הסלולר סלקום ופלאפון רכשו מוצרים שונים של אמדוקס, במרכזם המוצר Amdocs Clarify Classic Client כאשר בסלקום רק עובדי אמדוקס משמשים כמפתחי התוכנה ומרביתם עובדים בבית הלקוח ובפלאפון כלל הפיתוחים מבוצעים על ידי אנשי הפיתוח של פלאפון מלבד תמיכה בתקלות שמוגדרות ליבה וקו שלישי (Core). שתי החברות רכשו את המוצר בשנת 2000, עליו בוצעו התאמות (Customization) מקומיות רבות כדי להתאים למוצרים השונים ולתהליכי השירות הייחודיים.
אותו המוצר שנרכש ב-2000 משמש כמערכת העיקרית לניהול קשרי לקוחות עד היום (נכון לאוקטובר 2012).

דוגמה נוספת היא חברת בטר פלייס הישראלית שהשתמשה במוצר Amdocs Clarify Smart Client, עליו בוצעו התאמות רבות לעולם הרכב וצריכת האנרגיה שעד היום לא נדרשו מאמדוקס בעולם הטלקומוניקציה. המפתחים עבור פרויקט זה היו כולם עובדי אמדוקס ומרביתם ישבו בבית הלקוח.

הנהלת אמדוקס
מנכ"לים
 בעז דותן 1982-1995
 אבי נאור 1995-2002
 דב בהרב 2002-2010
 אלי גלמן 2010-2018
 שוקי שפר 2018-2026
 שימעי הורטיג מ-2026

יושבי ראש הדירקטוריון
 בעז דותן 1995-1997
 ברוס אנדרסון 1997–2011
 רוברט מיניקוצ'י מ-2011

ארגון
מטה החברה נמצא בסנט לואיס, ארצות הברית והמשרד הראשי בצפון רעננה. בנוסף בישראל יש לאמדוקס מרכז פיתוח שהוקם בשנת 2001 בפארק התעשייה ספירים (פארק משותף לעיריית שדרות ולמועצה אזורית שער הנגב). המרכז הורחב בשנת 2003 לאחר שקיבל מענק ממשלתי בסך 15 מיליון דולר. בשנת 2013 פתחה אמדוקס מרכז פעילות למתן שירותים מנוהלים ללקוחותיה בנצרת. בעבר היו לאמדוקס מרכזים גם בירושלים, בחיפה ובהוד השרון, אך מרכזים אלה אוחדו עם השנים עם פעילותה ברעננה. נכון לשנת 2017 מעסיקה אמדוקס בישראל 4,614 עובדים, המהווים כ-19% ממצבת כוח-האדם של החברה.

בשנת 1997, הקימה אמדוקס מרכז פיתוח בלימסול שבקפריסין, לאחר שקיבלה הטבות מס והקלות מינהליות מממשלת קפריסין, שאיפשרו לה להעסיק מתכנתים מהודו וממזרח אירופה במדינה. לאחר הצטרפות קפריסין ומדינות מזרח אירופה לאיחוד האירופי בשנת 2004, הורחב המרכז מאחר שעובדים ממזרח אירופה יכולים לעבוד בקפריסין ללא צורך באשרת עבודה. נכון לשנת 2017, מעוסקים בקפריסין 650 עובדים. בנוסף לאמדוקס יש מספר מרכזי פיתוח בהודו בהם, נכון לשנת 2017, מועסקים 9,960 עובדים. הפעילות של אמדוקס בהודו החלה בשנת 2003.

בפרוץ מלחמת חרבות ברזל נסגר קמפוס החברה בשדרות ונפתח מחדש לאחר חמישה חודשים.

 קישורים חיצוניים 












הערות שוליים

קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:תאגידים רב-לאומיים
קטגוריה:חברות ישראליות הנסחרות בנאסד"ק
קטגוריה:חברות שנסחרו בבורסה לניירות ערך בניו יורק
קטגוריה:רעננה: חברות
קטגוריה:חברות מתחום ניהול קשרי לקוחות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1982