תלמוד תורה מורשה

תלמוד תורה מורשה (או בשמה הרשמי מורשה – קריית חינוך ע"ש לוי יצחק ויהודית רחמני) הוא תלמוד תורה ציוני דתי בירושלים.

ראשון תלמודי התורה בציונות הדתית, מכוחו ומדמותו הוקמו עשרות תלמודי תורה ציוניים.

בצמוד לתלמוד התורה פועל מוסד המשך, ישיבה קטנה מורשה. בראשות הישיבה עמד הרב הלל פלסר, בנוסף לניהולו את התלמוד תורה, עד לפטירתו.

היסטוריה
בשנת תשל"ז (1977) עם התרבות אברכי ישיבת מרכז הרב, גדילת משפחותיהם ולידת ילדיהם התעורר צורך במוסד חינוכי מתאים לרמה החינוכית אותה דרשו האברכים בשביל ילדיהם, מוסד המלמד לימודי הקודש ללא שעבוד לגורמים חיצוניים ולתוכניות לימוד אחרות  ולכן התארגנה קבוצת אברכים מישיבת מרכז הרב שבניהם הגיעו לגיל בית הספר ולא הסתפקו בבית הספר התורני 'נעם' שהוקם מספר שנים קודם לכן על ידי אברכים מישיבת מרכז הרב. בתחילתו שימש המוסד מסגרת של חוגי העשרה לתוכנית בית הספר אך תוך מספר חודשים הוקמה מסגרת על בסיס יום לימוד מלא למחזור ראשון המורכב ממספר שכבות גיל. המוסד הוקם בתמיכת הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם שפירא.ששלחו מכתבי ברכה ועידוד להנהלת התלמוד תורה.

בברכתם ועידודם של הרצי"ה קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, על ידי אחדים מתלמידיהם בישיבת מרכז הרב, ובראשם הרב עודד וולנסקי, הרב יעקב לבנון, הרב מרדכי שטרנברג, הרב אריה קורן, הרב אלי סדן, הרב בני אייזנר, הרב יהושע רוזן והרב הלל פלסר, שניהל את המוסד קרוב ל-50 שנה עד לפטירתו בכ"א באב ה'תשפ"ב.

חוגי ההעשרה התקיימו בביתו של הרב אייזנר בקריית משה בירושלים. עם השנים עבר המוסד בכמה מבנים בגבעת שאול וקריית משה ובהמשך בשכונת רוממה. בשלב זה המוסד כלל כיתות גן לכל הגילאים, בית ספר יסודי וחטיבת ביניים.

בשנות ה-80 הוחלט להקים למוסד בניין בפאתי שכונת גבעת שאול, בסיוע נדיבים מישראל ומחוצה לה ובעזרת של עיריית ירושלים. בשנת תשנ"ו (1996) עבר התלמוד תורה לבניין הקבע החדש. המוסד מונה כ-120 תלמידים בשני גני ילדים (אחד מהם במבנה ליד) וכ-350 תלמידים בגיל בית הספר היסודי.

עד לשנת 2010 היה תלמוד התורה במעמד מוכר שאינו רשמי. באותה שנה הוקם מעמד חדש בתוך החמ"ד – תתמ"ד, בו בית הספר מקבל תקציב ממשלתי מלא אך שומר על עצמאותו. תלמוד תורה מורשה היה הראשון שהצטרף למהלך ומעמדו כתתמ"ד נקבע לתקופת ניסיון של 5 שנים.

מאפיינים
מערכת הלימוד מתאפיינת בריבוי לימודי קודש על חשבון לימודי חול, עם זאת במוסד נלמדים כמה ממקצועות החול, מתוך הכרה בצורך שבהם – מתמטיקה, עברית, מדעים וספורט. האידאולוגיה החינוכית של המוסד מדגישה את חשיבותן של ארץ ישראל ומדינת ישראל והסתכלות על תהליך שיבת ציון כאתחלתא דגאולה, על פי הגותם ומחשבתם של הרב אברהם יצחק קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק. לימודי המולדת בתלמוד התורה נלמדים במסגרת שייסד הרב אוהד תירוש הנקראת "ארץ נחלה", ועיקרה לראות את התהליכים ההיסטוריים שאירעו לעם ישראל כתהליכי גאולה, ומתוך כך ללמוד היסטוריה וידיעת הארץ. עוד מושם דגש על פיתוח אחריות אישית ולאומית ומשמעת עצמית.

כמנהל התלמוד תורה משמש, נכון לשנת התשפ"ו, הרב איתן בן ארצי בנו של הרב צדוק בן ארצי.

במוסד לא מלמדים את השפה האנגלית, בשל התנגדותו האידאולוגית של הרב צבי יהודה קוק ללימוד אנגלית בתוך המוסד.

 מבוגרי התלמוד תורה 
דוד זיני, הרב אברהם זרביב, יאיר צוקרמן, יאיר וולנסקי, יהודה גזבר-פניגשטיין, אורי קלנר, הרב אברהם יצחק שוורץ, משה שילת, קוה שפרן, יאיר שרקי, הרב איתן בן ארצי, 

ישיבה קטנה מורשה

שמאל|ממוזער|150px|הסמל הישן של הישיבה

רקע

עם השנים התפתח צורך של מסגרת המשך לבוגרי המוסד עקב רצון של חלק ממשפחות התלמידים בישיבה שתכלול "לימודי קודש" בלבד (ישיבה קטנה לאומית, מסגרת כזו הייתה קיימת עד אז בישיבת מעלה חבר בלבד).

הרב הלל פלסר מייסד הישיבה סיפר בריאיון, שלקח מספר שנים עד שהרעיון יצא אל הפועל, הן בשל הצורך בקבוצה מספקת שהוריהם ירצו שימשיכו במסגרת כזו, והן בשל החשש לפגיעה בישיבת ירושלים לצעירים ששוכנת יחסית בסמיכות מקום למורשה (חשש שנתברר כחלוף מספר שנים שאיננו מהווה בעיה בשל כמות תלמידים מספקת ואופי שונה שישנו בישל"ץ).

לצורך כך הוקמה ישיבה קטנה מורשה בשנת הלימודים תשנ"ט (1999).

שנות ההקמה

בתחילה הוקמה הישיבה כמוסד המשך לתלמוד תורה וכעין כיתה ט' לאחר שמונה שנות לימודים (א'-ח'). לאחר כשלוש שנים עקב דרישת התלמידים נפתחה בישיבה פנימייה ובכך נהפכה הישיבה כמוסד עצמאי ונפרד מהתלמוד תורה הסמוך לו. מפנה זה אפשר גם לבחורים שאינם גרים בסמיכות לישיבה להגיע וללמוד בישיבה ללא צורך לשוב לביתם בכל יום.

יחד עם דרישת התלמידים בני המחזורים הראשונים להפוך את הישיבה למוסד עם פנימייה, דרשו התלמידים שהרב הלל פלסר ששימש עד אז כמנהל התלמוד תורה וייסד את הישיבה, ישמש להם כראש ישיבה ויתפנה להיות אחראי ישיר עליהם. בשל הלחץ וחרף לרצונו נעתר הרב פלסר לדרישתם, עזב את ניהול התלמוד תורה והעבודה מול התלמידים של התלמוד תורה (בעודו נשאר הראש החינוכי והכלכלי של המוסד כולו) והחל להעביר בישיבה שיחות בסעודה שלישית ושיעורי אמונה לשכבות הגיל השונות.

 התנהלות הישיבה 
בהמשך פתחה הישיבה פנימייה שבה שוהים כלל התלמידים, גם אלה הגרים בסמיכות. הלימודים מתנהלים עד לשעה 21:45 בערב. מלבד לימודי קודש, מתקיימים בישיבה באופן קבוע שיעורי התעמלות ושדאות. מספר התלמידים בישיבה עומד על כשמונים בחורים.

 הצוות החינוכי 
בראשות הישיבה עמד מייסדה ומנהלה הרב הלל פלסר מתלמידי הרב צבי יהודה קוק, שהקים גם את תלמוד תורה מורשה. כשנה לאחר פטירתו החל הרב אוריאל אבינר (בנו של הרב אלישע אבינר), אחד הר"מים בישיבה, לכהן כראש הישיבה. הר"מים האחרים הם: הרב מרדכי ראב (אמו אחיינית של הרב יונה מרצבך), הרב חיים זק"ש (בנו של הרב אברהם זק"ש) והרב אמציה ברקוביץ (בנו של הרב מאיר ברקוביץ' וחתנו של הרב מנחם בורשטין).

בישיבה מלמדים גם הרב אברהם ריבלין, הרב איתן שנדורפי, הרב ירחמיאל ויס, הרב יהודה וינגוט (ר"מ בישיבת מרכז הרב), הרב מנחם שחור (חתנו של הרב יצחק בן שחר), הרב זרח נובוגרוצקי, הרב שמואל איצקוביץ (בעלה של הרבנית עידית איצקוביץ), הרב ידידיה שנדורפי בנו של הרב איתן שנדורפי, הרב יהושע וידר, הרב דני סטיסקין (רב היישוב מעון), הרב ירון איתן (חתנו של הרב ישראל הס), הרב איתן בן ארצי (בנו של הרב צדוק בן ארצי),.

בעבר שימשו כר"מים בין היתר, הרב מרדכי (מוטי) טאו (ראש ישיבת שלום בנייך, בנו של הרב צבי טאו), הרב יאיר רמר (רב היישוב חרשה, בנו של הרב אברהם רמר), הרב אלישמע כהן (ראש ישיבת חומש, בנו של הרב אורי כהן), והרב שלמה סוקניק. בעבר לימדו בה גם הרב בני אייזנר, הרב אריה קורן והרב יהושע רוזן, הרב צדוק בן ארצי.

 השקפת הישיבה 
ביסוד מטרתה של הישיבה, על פי חינוכו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, התפיסה שבלי קשר לבחירת המקצוע של האדם, ראשית עליו להיות תלמיד חכם ומתוך כך לצאת לפועלו ומעשיו.

 פעילות הישיבה 
מדי שנה נוסעים תלמידי הישיבה והצוות החינוכי לימי חזרה על הלימוד בישיבת הגולן.

 כולל הדרן 
בתחילת שנת הלימודים ה'תשע"ה, נפתח כולל ערב "הדרן" – ע"ש הדר גולדין, קצין צה"ל שנהרג במבצע צוק איתן וגופתו שהייתה בשבי החמאס הושבה לאחר יותר מ-11 שנים, ב-9 בנובמבר 2025.

הכולל נוסד על ידי הרב חיים זק"ש, המשמש גם כר"מ בישיבה הקטנה, ועומד תחת ראשותו. בכולל לומדים בין עשרה לעשרים אברכים בעיקר מישיבת מרכז הרב.

 לקריאה נוספת 
 מטי דומברובסקי, "תלמודי התורה הציוניים – ביטוין החינוכי של מגמות ההתבדלות וההסתגרות בציונות הדתית". בתוך ישי ארנון, יהודה פרידלנדר ודב שוורץ (עורכים), סוגיות בחקר הציונות הדתית: התפתחויות ותמורות לדורותיהן (עמ' 241–273), רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ב

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
קטגוריה:מוסדות לצד ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:גבעת שאול
קטגוריה:ירושלים: חינוך
קטגוריה:תלמודי תורה
מורשה