גשר אלנבי

גשר אלנבי (באנגלית: Allenby Bridge; בערבית ירדנית: جسر الملك حسين (תעתיק מדויק: ג'סר אלמלכ חסין) – "גשר המלך חוסיין"; בערבית פלסטינית: جسر الكرامة (תעתיק מדויק: ג'סר אלכראמה) – "גשר כַּרָאמַה") הוא גשר מעל נהר הירדן הנמצא כ-5 ק"מ מזרחית ליריחו, בגובה של 273 מטר מתחת לפני הים. הוא מקשר בין ישראל וירדן ומשמש כמעבר גבול בין יהודה ושומרון וישראל לירדן.

היסטוריה
ממוזער|מעמד חנוכת גשר אלנבי בשנת 1918
ממוזער|גשר אלנבי לאחר שפוצץ על ידי הפלמ"ח בליל הגשרים ב-1946
ממוזער|פליטים שבים מירדן לישראל דרך גשר אלנבי ההרוס בתום מלחמת ששת הימים, 1967

עד הסכם השלום עם ירדן
בשנות ה-90 של המאה ה-19 הקימו הטורקים גשר עשוי עצים, שנקרא אל ע'וריניה, מלשון אל-ע'ור - בקעת הירדן. בחורף 1896–1897 נפגע הגשר קשות בשיטפון, ובמקומו הוקם גשר עץ חדש.

בעת נסיגת הטורקים מפני צבא האימפריה הבריטית במלחמת העולם הראשונה, נהרס הגשר. אחרי המלחמה, בנו הבריטים גשר חדש מבטון וקראוהו על שמו של פילדמרשל אדמונד אלנבי, מפקד חיל המשלוח המצרי הבריטי, שכבש את ארץ ישראל ובהפוגה שבין שתי המתקפות הגדולות של כיבוש ארץ ישראל ניסה לפרוץ פעמיים את קווי האויב דרך גשר ע'ורניה ולכבוש את עבר הירדן המזרחי.

בפברואר 1918 פרץ מייג'ור גנרל ג'ון שיי בראש הדיוויזיה ה-60 והגיע עד סלט ופאתי עמאן אך נסוג חזרה מערבה דרך גשר אלנבי. בשלהי אפריל 1918 שוב ניסה אלנבי לכבוש את עמאן ולקטוע את מסילת הרכבת החיג'אזית, הוא תכנן מבצע משולב עם כוחות הבדואים של האמיר פייסל, אך הם לא הופיעו כלל ושוב נתנה פקודת נסיגה דרך גשר אלנבי. הפעם השלישית בה ניסה אלנבי לפרוץ מזרחה דרך הגשר הייתה כבר חלק מקרב מגידו והפעם עברו על הגשר גם חלק מהגדודים העבריים (גדוד 39 בפיקוד אליעזר מרגולין וגדוד 38 בפיקוד ג'ון פטרסון) בעקבות פרשי האנזא"ק שהסתערו מזרחה אך חצו את הירדן מוקדם יותר במעברת אום-שורט. חיילי ההנדסה מתחו גשר חביות ארעי במעברת ע'וריניה ודרכו עברו הכוחות שהשתלטו על שונת, נימרין וסלט. דרך הגשר עברה רוב התנועה בין עבר הירדן וארץ ישראל. בשנת 1924 הותקן במקום טלפון.

גשר זה התמוטט ברעידת האדמה של 1927 וגם לאחר תיקונו נמצא במצב רעוע. במקומו הוצב גשר זמני. בשנת 1936 הוקצה תקציב לבניית גשר חדש.

בפי הירדנים נקרא הגשר על שם חוסיין בן עלי מלך חג'אז ומייסד השושלת ההאשמית. בליל הגשרים ב-1946 פוצץ הגשר על ידי כוח מהגדוד השני של הפלמ"ח בפיקודו של המ"מ חיים ברלב. הכוח התוקף התגלה על ידי חיל המשמר הירדני שפתח עליו באש חזקה. הכוח נסוג ורק שני לוחמים: המ"מ אריה עמית (טפר) והטוראי גרשון דובינבוים המשיכו במשימה והשלימו אותה לבדם (כך לפי עדותו של עמית. לפי עדות דוד קליין שהשתתף בפעולה, טפר הדליק בצד אחד והוא בצד השני.). הגשר שוקם בהמשך השנה על ידי הבריטים.

במלחמת ששת הימים נהרס הגשר. לאחר המלחמה הקים חיל ההנדסה גשר ביילי ובו החלו להעביר מטענים וסחורות בין ישראל לירדן במסגרת מדיניות הגשרים הפתוחים. בתקופה זאת כתב ירון לונדון את השיר "גשר אלנבי" שבו מסמל הגשר את הפיוס הזהיר בין המדינות בשנים שאחרי המלחמה.

מאז הסכם השלום עם ירדן
ממוזער|צדו הירדני של גשר אלנבי (2006)
בפברואר 1994 החליטה ממשלת רבין השנייה להעביר את האחריות על המעבר מהמנהל האזרחי לרשות שדות התעופה, כחלק מהסכמי אוסלו. בדצמבר 1994 תוקן חוק רשות שדות התעופה ונקבע, כי יהיה מתפקידה של הרשות לנהל את מסופי המעבר, וביניהם מסוף אלנבי. במרץ 1995 הוציא מפקד כוחות צה"ל באיו"ש צו המסמיך את הרשות להפעיל את המעבר ולגבות אגרות. על פי ההסכם, האחריות לביטחון המסוף היא בידי ישראל. על מנכ"ל ישראלי הוטלה האחריות לניהול ולביטחון של המסוף כולו. למנכ"ל המסוף מונה ישראלי ולו שני סגנים: ישראלי ופלסטיני.

לאחר חתימת הסכם השלום עם ירדן בשנת 1994 הוחלט על הסדרתו של גשר אלנבי כמעבר גבול בין ירדן וישראל, אשר יופעל בצד הישראלי על ידי רשות שדות התעופה. נבנה גשר מודרני חדש בסמוך לגשר הביילי הישן, בעזרת תרומה מממשלת יפן. מתקני המעבר שוכנים כקילומטר אחד דרומית-מערבית לגשר, והם מיועדים לתנועת נוסעים פלסטינים ותיירים, ומשמשים גם למעבר סחורות. במקום ארבעה אולמות נפרדים לכניסה וליציאה של פלסטינים ולכניסה וליציאה של תושבי ירושלים המזרחית ושל תיירים. אף על פי שהמסוף לא נועד לטפל בישראלים ובירדנים, בפועל עוברים גם ישראלים רבים דרכו, שכן הוא מהווה את שער היציאה העיקרי למכה בתקופת החג'.

החל משנת 2004 חלק גדול מתיירות המזרח, מגיעה לישראל דרך גשר אלנבי ולא דרך נתב"ג. באמצעות הגשר מתקיימת גם "תיירות יום" ממדינת ירדן: התיירים חוצים את הגשר, עולים להר הבית, מסיירים בירושלים העתיקה, נבי מוסא, יריחו וחוזרים באותו היום לירדן.

תקריות ביטחוניות במעבר
ב-10 במרץ 2014, ניסה ראאד זעיתר, שופט ירדני, לחטוף נשק מחייל שאיבטח את המעבר. כח של חיל ההנדסה שהיה מוצב במעבר ירה בו למוות.
בעקבות לחץ ירדני כבד, שוחח למחרת הנשיא שמעון פרס עם מלך ירדן והתנצל בפניו על התקרית.

ב-8 בספטמבר 2024 פתח מחבל באש לעבר עובדי המעבר בצד הישראלי, ורצח 3 ישראלים. המחבל נוטרל על ידי מאבטח של רשות שדות התעופה.

ב-18 בספטמבר 2025 פתח מחבל שהיה נהג משאית סיוע הומניטרי מירדן, שהיה לפני הבידוק הביטחוני בירי ורצח שני חיילים.

בתרבות
פזמון שירו של יהורם גאון "גשר אלנבי" שכתב ירון לונדון והלחינה נורית הירש, בו מסמל גשר אלנבי, שנבנה כגשר ביילי צבאי, את הפיוס הזהיר שבין ישראל לירדן לאחר מלחמת ששת הימים בתקופת מדיניות הגשרים הפתוחים, הופיע בתקליטו "איפה את אהובה" שיצא ב-1969. כמו כן, הוא הוזכר במערכון "המוסך" של שלישיית הגשש החיוור.

נתוני התנועה דרך המעבר
 שנה  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018 נוסעים  793,085  509,135  573,485  853,752  1,058,526  1,056,814  1,278,729  1,501,474  1,481,757  1,679,845  1,669,826  1,731,602  1,792,538  1,939,829  2,014,161  2,233,118  2,583,326  2,687,993 משאיות  8,161  9,726  8,147  8,625  9,767  10,159  11,455  13,634  13,014  14,360  22,101  23,951  25,152  31,903  40,313  48,462  60,473  64,551
ממוזער|שלט הכניסה לגשר בצדו הישראלי

ראו גם
 גשר שייח' חוסיין
 גשר אדם
 גשר מור

קישורים חיצוניים



 עמוד המעבר באתר רשות שדות התעופה
  - ביצוע: יהורם גאון, מילים: ירון לונדון, לחן: נורית הירש


הערות שוליים

*
אלנבי
קטגוריה:המנדט הבריטי
קטגוריה:התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
אלנבי
אלנבי
קטגוריה:מעברי גבול בגבול ירדן–ישראל
אלנבי
אלבני
קטגוריה:הנצחת אדמונד אלנבי