אורית סטרוק

אורית מלכה סטרוּק (נולדה ב-15 במרץ 1960, ט"ז באדר ה'תש"ך) היא שרת ההתיישבות והמשימות הלאומיות וחברת הכנסת מטעם מפלגת האיחוד הלאומי בסיעת הציונות הדתית. הקימה את "ארגון זכויות האדם ביש"ע" ועמדה בראשו בין השנים 2004–2012.

 ביוגרפיה 
סטרוק נולדה בירושלים למשפחה מסורתית ממוצא הונגרי, כבת הבכורה משלושה ילדים. הוריה, יהודה ואסתי כהן, היו בעלי תפיסת עולם שמאלנית. אביה, יהודה כהן, היה חוקר בתחום הלאומיות באיחוד האירופי. סבתה היא המשוררת מלכה נשר, וממנה קיבלה את שמה השני.

סטרוק למדה ב בירושלים. בכיתה י"א חזרה בתשובה והחלה ללמוד ב'גשר' וב'מכון מאיר'. לאחר מכן המשיכה לשירות לאומי בבית החולים ביקור חולים ובבית ספר במגדל העמק. היא הייתה לבת בית בביתו של הרב חיים דרוקמן, שהכיר בינה ובין תלמידו בישיבת אור עציון, אברהם סטרוק, לו נישאה. הזוג גר בירושלים כשנה. לקראת הנסיגה מסיני עברו לגור בימית כדי לחזקה, ולאחר פינויה עברו להתגורר ביישוב היהודי בחברון.

 פעילות ציבורית חוץ פרלמנטרית 
ביישוב היהודי בחברון מילאה סטרוק תפקידים ציבוריים. היא נבחרה כחברת "ועד נשים למען המערה", שפעלה בשתדלנות בקרב אנשי ציבור לפתיחת מערת המכפלה לתפילות יהודים. זאת לאחר שנסגרה בעקבות טבח מערת המכפלה ב-1994. מאז שנת 2000 עמדה בראש המחלקה המשפטית-מדינית של היישוב היהודי בחברון.

סטרוק ייסדה את ארגון זכויות האדם ביש"ע ב-2002, בעקבות פינוי והריסת ביתה של משפחת עוזרי מהמאחז "גבעה 26", כחודש לאחר שאבי המשפחה נרצח בביתו ולאחר שארגוני זכויות אדם סירבו לסייע למשפחה. מאז עמדה סטרוק בראש הארגון בהתנדבות. במסגרת פעילותה בארגון היא הגישה תלונות במח"ש ותביעות בבית משפט נגד שוטרים על שתקפו מפגינים במהלך המחאה נגד תוכנית ההתנתקות ופינוי עמונה. בעקבות דיונים בתביעות אלה הגישה שתי קובלנות פליליות נגד עורכי דין שייצגו נאשמים בתקיפה של משתתפים בהפגנות נגד תוכנית ההתנתקות. בתי המשפט פסקו שיש לבטל קובלנות אלה, וחייב את הקובלים בהוצאות משפט. באפריל 2013 קיבלה את מגן "כנס רמלה" על פועלה בתחום, והדגשת "ייחודה של מדינת ישראל כמדינה יהודית".

 קריירה פוליטית 
בבחירות לכנסת ה-17 התמודדה במקום ה-13 ברשימת האיחוד הלאומי-מפד"ל, במסגרת מפלגת תקומה ולא נבחרה.

במהלך כהונת הכנסת ה-18 ניהלה בהתנדבות את "שדולת ארץ ישראל" בכנסת, שנאבקה בהקפאת הבנייה בהתנחלויות וקידמה את הקמת הוועדה לבחינת מצב הבנייה ביהודה ושומרון. השדולה קידמה גם את ההכרזה על מערת המכפלה וקבר רחל כאתרי מורשת לאומיים והביאה לחקיקת חוק למניעת פגיעה במדינת ישראל באמצעות חרם.

 הכנסת ה-19 
ממוזער|אורית סטרוק בהרצאה באוניברסיטת תל אביב, 2014
בבחירות לכנסת ה-19 הוצבה במקום ה-10 ברשימת הבית היהודי מטעם מפלגת תקומה. במסגרת תעמולת הבחירות של מפלגת הליכוד הוצגה סטרוק כתומכת בפעולות תג מחיר, בציטוט אמירתה "אנחנו הולכים לגבות תג מחיר משפטי מכל השוטרים שפעלו באלימות ושלא כדין במסגרת אירוע עמונה, שהסתיימו עם מאות אזרחים פצועים במקום". בעקבות כך הבהירה סטרוק כי "באותה עת לא הייתה קיימת משמעותו הוונדליסטית של המושג 'תג מחיר'. עוד לא המציאו את הפעולות הוונדליסטיות, שלהן אני מתנגדת".

בכנסת ה-19 כיהנה סטרוק כיושבת-ראש "השדולה לחזית ארץ-ישראל בכנסת" וכחברה בשדולת חברות הכנסת, בשדולה למען שילוב ילדים עם מוגבלויות במערכת החינוך, בשדולה לעידוד, חיזוק וטיפוח החיילים המשוחררים ובשדולה למען עולי אתיופיה.

סטרוק המשיכה לעסוק בנושאי זכויות האדם, בהצעות חוק לכלל תושבי ישראל ולהשוואת זכויות ביהודה ושומרון. אחדות מהצעות חוק אלה:
 הצעת חוק להחלת חוק עבודת נשים על יהודה ושומרון בידי מעביד שהוא אזרח ישראל, תושב ישראל, תאגיד ישראלי או מדינת ישראל. ההצעה אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה, אך נתקלה בהתנגדות של היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, והשרים ציפי לבני ויעקב פרי, שחששו מההשלכות המדיניות שלה.
 הצעת חוק להחלת חוק הספריות הציבוריות ביהודה ושומרון.
 חוק איסור אפליה מחמת גיל (תיקוני חקיקה), התשע"ד-2014, האוסר אפליה מטעמי גיל גם בחוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים ובחוק זכויות החולה.

חקיקה שבצעה סטרוק בשיתוף עם חברי כנסת אחרים:
 חוק יסוד: משאל עם, שקובע שהסרת ריבונות ישראלית תעשה באישור משאל עם, בשיתוף עם איילת שקד ויריב לוין.
 חוק ההופך שחרור מחבלים בעסקאות מדיניות מהליך חנינה להליך מנהלי המאפשר כליאה מחודשת של המחבלים בהתאם לשיקולים מדיניים או אם הם מפרים את תנאי השחרור. בשיתוף עם זאב אלקין.

בעקבות הגידול במספר אירועי יידוי אבנים ובקבוקי תבערה על כלי רכב ביהודה ושומרון בשנת ה'תשע"ד (החל מספטמבר 2013) סטרוק, יחד עם חברי כנסת נוספים מהבית היהודי, הסדירו תיקצוב בן מיליון ורבע שקלים למיגון כלי רכב ביהודה ושומרון.

בעקבות חטיפת שלושת הנערים ב-12 ביוני 2014 דחפה סטרוק לכך שמבצע שובו אחים יכלול את מעצר בכירי חמאס ביהודה ושומרון ומעצר של מחבלים ששוחררו בעסקת שליט. הצעתה אומצה בקבינט המדיני-ביטחוני וכוחות צה"ל והשב"כ עצרו כ-50 ממשוחררי עסקת שליט.

סטרוק הביאה נתונים לגבי המשכורות שמשלמת הרשות הפלסטינית למחבלים של החמאס ושל הפת"ח, ובלחצו של נפתלי בנט החליט הקבינט לפעול לעצירת העברות אלה.

ב-2014 פעלה סטרוק, בסיוע שר השיכון אורי אריאל, על מנת לאפשר חפירות ארכאולוגיות בתל חברון. בחפירות נתגלו שרידי עיר יהודית מבוצרת ומתוכננת היטב מתקופת בית שני.

 מחוץ לכנסת 
לקראת הבחירות לכנסת העשרים בחר מרכז תקומה את סטרוק למועמדת השלישית מטעמו, ובעקבות כך היא הוצבה במקום ה-13 ברשימה המשותפת עם הבית היהודי. המפלגה קיבלה 8 מנדטים וסטרוק לא נכנסה לכנסת. עם זאת, המשיכה סטרוק לרכז את שדולת ארץ ישראל בכנסת.

גם לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת באפריל 2019, בחר מרכז תקומה את סטרוק למועמדת השלישית מטעמו. היא הוצבה במקום השישי ברשימת איחוד מפלגות הימין ולא נכנסה לכנסת. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים בנובמבר 2019 התמודדה סטרוק במסגרת רשימת ימינה במקום העשירי ולא נבחרה לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש במרץ 2020 הוצבה שוב במקום העשירי ברשימת ימינה ולא נבחרה לכנסת.

 הכנסת העשרים וארבע והעשרים וחמש 
ממוזער|אורית סטרוק, ביחד עם עוד ח"כים מטעם הציונות הדתית, בהתייעצויות בבית הנשיא אחרי הבחירות לכנסת ה-25 בנובמבר 2022.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע במרץ 2021 הוצבה סטרוק במקום החמישי ברשימת הציונות הדתית כנציגה רביעית של מפלגת האיחוד הלאומי-תקומה. בבחירות אלו זכתה הרשימה ב-6 מנדטים והיא נבחרה לכנסת. בתחילת כהונת הכנסת נבחרה סטרוק לשמש כיו"ר הסיעה, וחזרה לכהן כיו"ר שדולת ארץ ישראל בכנסת.

בבחירות המקדימות במפלגת הציונות הדתית סטרוק זכתה במקום השני ונבחרה לכנסת העשרים וחמש.

לקראת השבעת ממשלת ישראל ה-37 הביעה סטרוק את תמיכתה בתיקון חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים כך שבעל עסק יוכל להימנע מלהעניק שירות אשר נוגד את אמונתו הדתית, כאשר יש עסקים אחרים המספקים את אותו שירות באותו אזור. בהמשך ציינה לדוגמה, כי "אם יש טיפול רפואי שמנוגד להלכה, רופא שומר מצוות לא יאלץ לתת אותו". בתגובה להצעת החוק התפתח דיון ציבורי. פרופ' ציון חגי, יו"ר ההסתדרות הרפואית בישראל ציין כי התבטאות זו מנוגדת לשבועת הרופא לה מחויבים הרופאים בישראל.

בממשלת ישראל ה-37
ב-29 בדצמבר 2022, עם הקמת הממשלה ה-37, מונתה אורית סטרוק לתפקיד שרת ההתיישבות. שם המשרד הורחב ל"משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות" והועברו אליו תחומי פעולה ממשרדים אחרים. המשרד קיבל בכל שנה ב-2023–2025 סכום של 350 מיליון ש"ח, שבהם השתמש בין היתר לתוכניות עם עמותות ”סולמות — יהדות, חינוך וחוויה”, ”זהות — איגוד המרכזים לזהות יהודית”, ”אתנחתא נותנים מקום לנשמה” ומט"ח.

לאורך שנת 2022 ועד ספטמבר 2023, בסמוך לפתיחת מתקפת הפתע של חמאס, התריעה סטרוק בפני שרי הביטחון והממשלות השונות מפני הכנסה לרצועת עזה של חומרים דו-שימושיים, כדוגמת מנועי סירות וחלקי חילוף לאופנועים, שמיועדים לצרכים אזרחיים, אך יכולים לשמש גם למטרות צבאיות עבור ארגון הטרור חמאס. התרעותיה של סטרוק התבססו, בין היתר, על מידע שהגיע אליה מראש המל"ל לשעבר, מאיר בן שבת לפיו החומרים משמשים לייצור אמצעי לחימה ברצועת עזה.

במהלך מלחמת חרבות ברזל טענה שהכרעת חמאס חשובה לא פחות ממניעת נשק גרעיני מאיראן ושגילוי חולשה מול חמאס יביא למתקפות מצד אויבי ישראל עליה. עוד טענה ששחרור מחבלים יביא להרוגים רבים ושהניצחון במלחמה חשוב מהשבת החטוף האחרון. בהתאם, היא התנגדה לנסיגת צה"ל מציר נצרים ומציר פילדלפי במסגרת עסקה לשחרור חטופים ובינואר 2025 נמנתה, כיתר השרים ממפלגתה, עם המתנגדים להסכם חמאס–ישראל לשחרור חטופים ומחבלים.

ביולי 2024 הוקלטה סטרוק במפגש עם תושבים בהתנחלות גבעת חנן בדרום הר חברון בו אמרה ביחס לגידול בפעילות ההתנחלות ביהודה ושומרון בחודשים שלפני כן: "מבחינתי זה כמו תקופה של נס".

 שרת ההתיישבות והמשימות הלאומיות 
טקסט=השרה סטרוק נואמת באירוע ההוקרה למתנדבי ומתנדבות השירות הלאומי |ממוזער|אורית סטרוק באירוע ההוקרה למתנדבי ומתנדבות השירות הלאומי
בתפקידה כאחראית על השירות הלאומי השיקה בספטמבר 2023 תוכנית לחיזוק מערך השירות הלאומי שכלל מערך מיונים חדש, הגברת הליווי החינוכי, הרגשי והרוחני למשרתים, חיזוק הביטחון האישי וחיזוק ההכשרה המקצועית של המשרתים. בתחילת 2025 השיקה תוכנית לליווי משפחות של נפטרים ממערך השירות הלאומי ולהנצחת הנפטרים. לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הורתה להפנות את מתנדבי השירות הלאומי לסיוע למאמץ המלחמתי.

הוועדות לבחירת שופטים ודיינים
בספטמבר 2023 מונתה סטרוק לנציגת הממשלה בוועדה לבחירת דיינים, ובנובמבר 2023 מונתה לנציגות הממשלה בוועדה לבחירת שופטים. ב-26 בינואר 2025 החרימה סטרוק, יחד עם השר יריב לוין וח"כ יצחק קרויזר, את ישיבתה של הוועדה לבחירת שופטים שבה נבחר יצחק עמית לנשיא בית המשפט העליון.

 חיים אישיים 
סטרוק נשואה לאברהם, ומתגוררת ב"שכונת אברהם אבינו" בחברון. לבני הזוג 11 ילדים.

בנה צבי, חקלאי המתגורר באש קודש, הורשע ב-2007 בעבירות של חבלה בנסיבות מחמירות, חטיפה לשם חבלה חמורה, תקיפה והיזק לבעלי חיים, ונידון ל-30 חודשי מאסר. בתגובה לפסק הדין אמרה סטרוק: "בשונה מבית המשפט, שהעדיף להאמין לעדים הערבים, אנחנו מאמינים ובטוחים בחפותו של צביקי, כואבים את הצלחתם של מבקשי רעתו ונשתדל לסייע לו לעמוד בגזר הדין הקשה שהוטל עליו".

לאורך השנים, החתן שלה ומספר מילדיה נפצעו בפיגועים, בדקה 07:29 מתואר האירוע.. בנה יצחק נפצע בשנת 2015 בפיגוע דקירה בחברון, לאחר שהסתער בידיים חשופות על מחבל שדקר חייל. בתה רחלי אורבך היא חברת הנהלה בפורום תקווה.

קישורים חיצוניים

 אורית סטרוק, באתר ערוץ הכנסת







 אילת כהנא, הבחירות הן קרב חיינו, בעלון עולם קטן

 מגזין אשת, מלכהלי, קוד הפעולה: משזרת הכוחות החיוביים, בספטמבר 2021


מנאומיה ומכּתביה



 הערות שוליים 

קטגוריה:היישוב היהודי בחברון: חברי הכנסת
קטגוריה:חוזרות בתשובה
קטגוריה:ציונות דתית: מייסדי ארגונים ומוסדות
קטגוריה:חברות הכנסת התשע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת התשע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הבית היהודי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם תקומה
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:בוגרות התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בוגרות שירות לאומי
קטגוריה:ימית: אישים
קטגוריה:ציונות דתית: חברות כנסת
קטגוריה:ציונות דתית: חברי כנסת
קטגוריה:חברות כנסת מתנחלות
קטגוריה:פוליטיקאים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:חברי כנסת מתנחלים
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וארבע
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:שרות ממשלת ישראל השלושים ושבע
קטגוריה:נציגי הממשלה בוועדה לבחירת שופטים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960