אהוד מנור

ממוזער|שמאל|250px|אהוד מנור והנשיא חיים הרצוג בתוכנית "מסך אישי"
אהוד מנור (13 ביולי 1941 – 12 באפריל 2005) היה פזמונאי, מתרגם, משורר, שדרן רדיו ומנחה טלוויזיה ישראלי, חתן פרס ישראל בתחום הזמר העברי לשנת תשנ"ח (1998). אחד מהפוריים שבפזמונאי ישראל, שהרבה גם בתרגום וכתיבה לתיאטרון ולבידור.

ביוגרפיה
250px|ממוזער|שמאל|עופרה פוקס ואהוד מנור
נולד בשם אהוד ויינר בבנימינה, לישראל ולרחל ויינר, זוג עולים מבלארוס. משפחת ויינר הגיעה לבנימינה בשנת 1936 והקימה בה תעשיית אבן לבנייה. מנור למד בבית הספר הריאלי בחיפה. כשהיה מנור בן 15 נפטר אביו.

שירת בצה"ל כלוחם בחיל ההנדסה קרבית וכקצין חבלה. לאחר שירותו הצבאי למד פסיכולוגיה וספרות אנגלית ב. בתקופת עבודתו ב"קול ישראל" עיברת את שם משפחתו למנור. שנה לאחר מכן נסע ללמוד תקשורת המונים בניו יורק, שם פגש ב-1964 את הזמרת עפרה פוקס, סטודנטית לתיאטרון ובתו של השחקן יהודה פוקס, שהופיעה במועדון הישראלי "סברה". השניים נישאו לאחר שלושה חודשים וחזרו לישראל. לזוג נולדו שלושה ילדים: גלי, ליבי ויהודה-ישראל (על שם אחיו של אהוד, יהודה ויינר).

בקיץ 1968, במלחמת ההתשה, נפל אחיו הצעיר . מנור, שהיה קשור עד מאוד לאחיו הצעיר, כתב עליו את השיר "אחי הצעיר יהודה", אשר הוקלט בחורף 1969 על ידי להקת גייסות השריון, ואת השירים "בן יפה נולד" ו"בשנה הבאה". הכאב על נפילתו של אחיו הצעיר ליווה אותו במשך השנים, ובא לידי ביטוי גם בשירו "אין לי ארץ אחרת".

בשנת 1981 השלים תואר שני בספרות אנגלית באוניברסיטת קיימברידג'. במהלך לימודיו שימש כתב ידיעות אחרונות בבריטניה.

הקריירה ויצירתו
בשנת 1962 התקבל לעבודה בקול ישראל כעורך מוזיקלי.

מראשית שנות השבעים וכמעט עד סוף ימיו ערך והגיש תוכניות מוזיקה, תרבות, ואירוח אמנים ואח"מים ברדיו ובטלוויזיה. מנור היה מנחה מבוקש למופעים ותוכניות שעסקו בתרבות ומוזיקה. בין תוכניות הטלוויזיה בערוץ הראשון שהגיש מנור היו "הערב עם...", "מפגש אמנים", "מסך גדול-מסך קטן", "בצוותא", "זמרת הארץ", "עד פופ", "מסך אישי", "סוף שבוע", "הילוך חוזר" ו"איפה היינו". לצד זה, פרסם פזמונים שהפכו לפופולריים ביותר בביצועם של מיטב הזמרים של התקופה ותרגם מחזות לתיאטרון.

שיתופי פעולה מוזיקליים
אהוד מנור תרגם וכתב למעלה מאלף שירים. המלחינה הראשונה שעבד עימה הייתה נורית הירש, כשכתב את "הבתים שנגמרו ליד הים". אחריו באו להיטים נוספים ללחניה ובהם "בשנה הבאה" ו"ללכת שבי אחרייך". באמצע שנות השבעים החל מנור לעבוד עם מתי כספי, שהלחין בלדות מורכבות למילותיו הנוגעות בחיים האישיים, כמו "ברית עולם", "ילדותי השניה", "לא דיברנו עוד על אהבה" ו"לא ידעתי שתלכי ממני" לצד שירי פופ קלילים והומוריסטיים כמו "אמור שלום" ו"נחליאלי". מנור תיאר את עבודתם המשותפת כ"השלמה הדדית שלנו זה את זה". מנור כתב גם לאשתו, עפרה פוקס, בין השאר את "שיר אהבה", שהלחין כספי. במופע "ימי בנימינה" שעלה ב-1982 והוקדש לשיריו של מנור, החל שיתוף הפעולה הפורה שנמשך שנים בינו לבין חנן יובל. בשנת 1983- כתב את המופע "עדלידע קרנבל 83". ב-1985 הקליט יובל את האלבום "דור", אשר כלל שירים שכתב מנור והלחין יובל. האלבום הניב את השירים "ואם השיר הזה נשמע לכם מוכר", "דור" ו"ים תיכוני". האלבום "באמצע החיים" שיצא באותה השנה הניב את השירים "אמצע החיים" ו"אחרת לא הייתי שר". בשנות השמונים הרבה מנור לשתף פעולה גם עם הזמר בעז שרעבי. בין להיטיהם המשותפים היו "הלוואי", "משאלה", "כשאת נוגעת בי" ו"לשיר איתך", שמנור כתב כמחווה לזמרת שהעריץ מאז ילדותו, שושנה דמארי, והוא בוצע כדואט בינה לבין שרעבי. החל משנות התשעים העלה מנור עם המוזיקאי פרדי ברק את המופע "אין לי ארץ אחרת". ברק, מנור ורעייתו, עפרה פוקס, העלו גם את המופע "שפה משותפת" והוציאו דיסק בשם זה הכולל אוסף משיריו בביצועים מחודשים.

מנור עבד עם זמרים רבים ומפורסמים, כגון אילנית, אריאל זילבר, ירדנה ארזי, רבקה זהר, חוה אלברשטיין, צביקה פיק, ריקי גל, עפרה חזה, מאיה בוסקילה (מילות השיר "כשאתה נשבר") ושרית חדד.

בשנת 2004, כמה חודשים לפני מותו, כתב מנור לזמר רן דנקר את השיר "כמו רובין הוד", שאיתו הופיע דנקר במופע הפסטיגל.

שיריו של מנור הולחנו גם לאחר מותו. בשנת 2011 הלחינה היוצרת קרן פלס את שירו "מחר יגיע בחצות" וביצעה אותו בדואט עם הזמר אמיר דדון בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל ביום העצמאות. בשנת 2020 הלחין רמי קליינשטיין את שירו "ארץ מולדת ארץ בוערת", שיצא לאור בביצוע הזמר טל סונדק במסגרת אלבומו "שירתם".

ביולי 2021 יצא לאור שירו של מנור "שיר גיל" - דואט משותף של אילנית וטל סונדק. את השיר הלחין קובי אשרת. השיר יצא לכבוד ציון יום הולדתו ה-80 של מנור.

שיריו בתחרויות זמר
מנור חיבר שירים רבים לתחרויות זמר שונות. בפסטיבל הזמר והפזמון 1969 בוצעו שיריו "בדרך חזרה", אותו שר אבי טולדנו ו"שיר בארבעה בתים" בביצוע אילנית. בפסטיבל הזמר והפזמון 1972 זכה עם השיר שכתב ללהקת הטוב הרע והנערה "טוב לי לשיר" ללחן של שמוליק קראוס ולעיבוד של אלכס וייס. בשנת 1978, ביצע אריאל זילבר באותו פסטיבל את שיר הפופ "תן לי כוח" ויהודית רביץ ביצעה שם את הבלדה "מישהו", שנהפך לשיר זיכרון ידוע, שכתב מנור בהיותו בגיל 14 לזכר אביו.

לתחרות הראשונה של ישראל באירוויזיון 1973, כתב לאילנית את השיר "אי שם" שזכה במקום הרביעי. שירו של מנור "אמור שלום" ייצג את ישראל באירוויזיון 1976 בביצוע שלישיית שוקולד מנטה מסטיק, ובשנת 1978 כתב את השיר "אבניבי" שייצג את ישראל באירוויזיון 1978 ללחן ולעיבוד של נורית הירש וזיכה את יזהר כהן במקום הראשון בתחרות, שנערכה בפריז. בשיר זה הוא כתב על שפת הבית מימי ילדותו (פירוש הפזמון "אבניבי אובוהבב אובותבך" הוא "אני אוהב אותך"). עפרה חזה ייצגה את ישראל באירוויזיון 1983 והגיעה למקום השני עם שירו "חי". באופן סימבולי ומכוון, בשיר חזרו המילים "עם ישראל חי", כאשר התחרות התקיימה באותה שנה בגרמניה (מנור כתב בהמשך לחזה גם את מילות "אדמה", "רוח צפונית רוח דרומית", "עוד מחכה לאחד" ועוד). שיריו הנוספים שייצגו את ישראל בתחרות האירוויזיון היו "את ואני" (שלמה ארצי, 1975), "בן אדם" (ירדנה ארזי, 1988) ו"זה רק ספורט" (דפנה דקל, 1992).

מנור כתב שירי ילדים רבים לפסטיבל שירי הילדים ולפסטיגלים. מוכרים במיוחד השירים שכתב בשנות השבעים על ילדיו שלו, בהיותם בגיל הילדות: "גלי" בביצועים של רבקה זהר ונועם קניאל, "אחותי הקטנה" ("קוראים לה ליבי") בביצוע יפה ירקוני, "כשאחינו הקטן יגדל" ו"בן" (שניהם על בנו יהודה) בביצועים של נועם קניאל ונתנאלה. עוד משירי הילדים שלו: "מי אוהב את השבת?", "ילדים טובים ילדים רעים", "מי ראה את באני?", "שלום היא מילה שימושית" ועוד.

שיריו המוכרים
מנור כתב שירי פופ קלילים, כמו "לעולם בעקבות השמש" ו"ילד רע", שירי מולדת המבטאים רגשות אהבה לארץ ישראל, גם אם הדבר כרוך בכאב, כמו "ללכת שבי אחרייך" ו"אין לי ארץ אחרת" (שיר שהתפרש, הן על ידי תומכי הימין והן על ידי תומכי השמאל כהבעת תמיכה בעמדותיהם), בלדות כמו "ברית עולם", "ילדותי השניה", "אם זו אהבה", "הייתי בגן עדן" ו"אני אוהב אותך לאה", שירים ופסקולים לסרטים ולהצגות כמו "עד סוף הקיץ" לסרט "שתי דפיקות לב", "חלומות שמורים" למחזמר "לילי גם", "שיר הלהקה" לסרט "הלהקה", "בלדה לשוטר" לסרט "השוטר אזולאי" ועוד. חלק משיריו הידועים קשורים לחוויות ילדותו ונעוריו במושבה בנימינה, בהם: "ימי בנימינה", "בשנה הבאה" (שהפך ללהיט גדול), "הבית ליד המסילה" (ביתם היה קרוב למסילת הרכבת והשיר מדבר על ביתו), "ברוש" ו"נחל התנינים".

מנור כתב גם מספר להיטים ללהקות צה"ל, בהם "בוא איתי אל הגליל" ו"גשם אחרון" ללחניו של יאיר רוזנבלום (האחרון בוצע במקור בסרט "לופו בניו יורק"), ו"רק בישראל" ללחנה של נורית הירש. על רון ארד כתב את השירים "כשתבוא" ו"לא מפקירים חבר".

תרגום שירים ומחזות
בין הפרויקטים המוזיקליים שמנור תרגם היו שירים מברזיל לאלבום "ארץ טרופית יפה", שירים דרום אמריקאיים לצמד הפרברים, שירים מסרטים אמריקאיים ישנים להרכב "הטוב הרע והנערה", שירים צועניים לאלבום "נשמה צוענית" של ירדנה ארזי ושירים ערביים לאלבומה "דמיון מזרחי", ושירים צרפתיים לאלבומה של קורין אלאל "שפת אמי".

מנור תרגם מחזות רבים. בשנת 1971, תרגם את המחזמר המפורסם "שיער". מחזמר זה זכה לביקורות טובות, ופתח בפני מנור את הדלת לתרגום מחזות נוספים: "אילוף הסוררת", "הלילה השנים עשר" ו"רומיאו ויוליה" של ויליאם שייקספיר, "מנהל הבית" של הרולד פינטר, "הקמצן", "טרטיף", "דון ז'ואן", "בית ספר לנשים" של מולייר, "חתולה על גג פח לוהט" של טנסי ויליאמס ועוד. הייתה לו גם חיבה למחזות זמר, והוא תרגם את "שיקגו", "קברט", "סוויני טוד", "אחים בדם", "סיפור הפרברים", "עלובי החיים", "צבי הנינג'ה - הופעה חיה" ו"אופרה בגרוש".

אופרת הרוק "בני בום"
"בני בום" הוא שמה של אופרת רוק משנת 1978, שכל שיריה נכתבו על ידי מנור והולחנו על ידי קן גלובוס.
השירים שהצליחו מתוך המופע היו: "אני רוצה אותך" ו"זה אני" בביצוע של ריקי גל וויקי תבור, "הכל בסדר" בביצוע אריה מוסקונה, ו"ילד רע", בביצועה של ריקי גל, שנחשב ללהיט הכי זכור מהמופע.

ספרי ילדים
מלבד שירה, שחלקה אוגדה בספרים שונים, חיבר מנור שלושה ספרי ילדים: "מעשה בעכבר שלא רצה להיות עכבר: ספור בחרוזים" (יצא לאור בשנת 1976, עם איורים מפרי עטו של שמואל כץ; פורסם שוב ב-2012, לאחר פטירתו של מנור, מאויר על ידי הילה חבקין), "משפחתול – ספור בחרוזים" (פורסם ב-1990) ו"מילון בחרוזים לילדים" (ב-2001).

 פרסים והוקרה 
 1995: פרס אקו"ם על מפעל חייו בפזמונאות.
 1998 בשנת היובל לישראל, פרס ישראל בתחום הזמר העברי.
 מרץ 2005: תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן. תואר זה הוענק לו על תרומתו הגדולה לתרבות העברית (המנון שנת היובל של האוניברסיטה, "אני שייך", הוא שירו האחרון של מנור).

חיים אישיים
אחיו הצעיר, יהודה, נהרג בתקרית אש במהלך מלחמת ההתשה בתעלת סואץ. מנור סיפר על אחיו "הוא היה ילד מאוד בוגר בנפשו... מאוד חכם, ובלי אף נמש." הוא מספר כיצד יהודה הושפע ממות אביהם, כשהיה בן 7 בלבד, והחליט לשנות את שם משפחתו מוויינר לבן-ישראל. שנים אחדות לאחר נופלו של יהודה, החליט מנור לקרוא לבנו יהודה-ישראל.

אחיו הבכור, זאב ניר, היה חקלאי ושם קץ לחייו ב-20 במאי 2003, בגיל 67, עקב סיבות כלכליות.

מנור, שהיה מעשן כבד, חלה בסרטן הריאות בשנת 2000, ממנו החלים זמן קצר לפני מותו. הוא נפטר ב-12 באפריל 2005 מדום לב. בהלווייתו, שנערכה בבנימינה, השתתפו אישי ציבור, יוצרים ומבצעים רבים, והושרו בה שיריו "אין לי ארץ אחרת" (גלי עטרי), "מישהו" (מתי כספי) ו"ימי בנימינה" (חנן יובל).

מנור הותיר אחריו אישה, עפרה פוקס, שלושה ילדים ונכדים.

תרומתו לזמר העברי
250px|ממוזער|שמאל|כיכר מנור בגבעת שמואל
תרומתו של אהוד מנור לזמר העברי הייתה רבה ביותר. הוא נחשב במשך שנים רבות כפזמונאי הפורה ביותר במדינת ישראל. שיריו הם מהמושמעים ביותר ברדיו בישראל. מנור כתב שירים מכל הסוגים, משירים קלילים והומוריסטים בעיקר לתחרויות זמר (כמו האירוויזיון) על נושאים שנחשבו כ"לא רציניים", ועד שירים מורכבים, שנגעו בנימים הרגישים ביותר בנפש האדם ועל חייו האישיים, בהם שירים על נפילת אחיו חלל במלחמת ההתשה ("אחי הצעיר יהודה"), על ימי ילדותו, על אהבה (כמו "ברית עולם" ו"כלים שלובים") ועל גידול ילדיו (כמו "ילדותי השניה").

מנור היה מהיוצרים המוזיקליים שהחלו מתחילת שנות השבעים לבטא את עצמם בגוף ראשון, דבר שהיווה ניגוד לשירי המולדת שהושרו עד אז, אשר מוקד ההתייחסות בהם היה על החברה בכללותה. לכך התייחסה גם ועדת פרס ישראל בנימוקי הזכייה שלו לפרס:

לאחר מותו, הוחלט במשרד החינוך להכניס את שיריו לתוכנית הלימודים של בתי הספר.

הנצחתו
250px|ממוזער|שמאל|לוחית זיכרון על ביתו של אהוד מנור ברח' בראלי 8 בתל אביב
250px|ממוזער|שמאל|אולם אהוד מנור בתיאטרון הספרייה ברמת גן
 ב-22 במאי 2009 הנפיק דואר ישראל סדרה של 12 בולי דאר על "מוזיקה ישראלית"; בסדרה זו הוקדש בול לזכרו של אהוד מנור שעליו מופיע דיוקנו. האמנית מירי ניסטור סופר עיצבה את הבול. על השובל, כיתוב של שורה מתוך להיט שחיבר מנור : " אין לי ארץ אחרת".
 ביולי 2005, הוסב שמו של אולפן רשת ג' בתל אביב ל"אולפן אהוד מנור". האולפן נסגר בשנת 2017.
 על שמו פארק בהרצליה, בית ספר יסודי באור יהודה, פתח תקווה וגן יבנה.
 נקראו על שמו רחובות בערים הבאות: ראשון לציון, נתניה, באר שבע, חולון, כפר יונה, רעננה, רמלה, קריית מוצקין, בת ים, קריית ביאליק, כפר סבא ובאר יעקב.
 עיריית תל אביב, הציבה לוחית זיכון בבניין בו התגורר מנור בשכונת למד, החל משנות השבעים.
 אולם ההופעות בתיאטרון הספרייה ברמת גן נקרא על שמו.
 בשנת 2015, שונו שמות הכיכרות בבנימינה לכאלו הנושאות את שמות שיריו. על שמו נקראת גם "כיכר מנור" בגבעת שמואל.
 ב-13 ביולי 2015, יום הולדתו ה-74, הקדיש מנוע החיפוש גוגל בישראל דודל למנור, ובו הופיעה דמותו על רקע קטע משירו "לעולם בעקבות השמש".
"אות הוקרה ע"ש אהוד מנור" מוענק החל משנת 2015 מטעם הארגון "הרוח הישראלית", שמנור התנדב בו, תרם רבות לבנייתו ואף העניק לו את שמו. האות מוענק על ידי עפרה פוקס מנור וטל ברודי.
בנובמבר 2018 חנכה ארקיע מטוס איירבוס A321neoLR שנקרא על שמו של אהוד מנור.
ביולי 2023 התקיים מופע מחווה לזכרו והענקת אות גיבור התרבות הישראלית - הבימה לאהוד מנור ז"ל.

דיסקוגרפיה

ראו גם
 ערכים על פזמוני אהוד מנור

לקריאה נוספת
 אהוד מנור, אין לי ארץ אחרת, הוצאת דניאלה דינור, 2003. שיריו של מנור בתוספת הסברים על הליך כתיבתם וסיפורים מחייו.
שרה אור, אהוד מנור: ימים של קולנוע, נדפס בעלון למורה לספרות, 16, תשנ"ו 1996.
ירדנה הדס, אהוד מנור: פני הארץ, נדפס בספרות ילדים ונוער, 16, ג', תש"ן 1990.
אהוד מנור מילים: אהוד מנור : אמנים מאיירים משיריו / עורכים, יואב גינאי, עפרה פוקס מנור תל אביב :משכל ,2006 .

קישורים חיצוניים

 עמוד מיוחד עם מאמרים על אהוד מנור, באתר ynet
 אתר הנצחה לאהוד מנור
 כתבות ומאמרים על אהוד מנור ועל יצירתו, מתוך בלוג "הספרנים", הספרייה הלאומית.
 חיים מזר, אלוהים תהיה בן אדם !, בבלוג של אלי אשד, 8 בדצמבר 2008







 , 15 באפריל 2016


 פרק בתוכנית: 'תעלם ותכלם' שבו מנור משתתף כתלמיד הלומד את השפה הערבית. באתר: 'יוטיוב'.
 זיוה שמיר, על אהוד מנור - אני ואנחנו - על התמורות שחלו בדמות הדובר בשירה העברית – הקלה וה"קנונית", אתר מב"ע, 2023

הערות שוליים

*
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים כותבי עברית
קטגוריה:פזמונאים-מתרגמים עבריים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לזמר עברי
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1998
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:עורכים מוזיקליים ברדיו הישראלי
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:שכונת למד: אישים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אישים שהונצחו על מדליות ישראל
קטגוריה:משוררי ילדים ישראלים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בנימינה-גבעת עדה: אישים
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: הישגים מקצועיים
קטגוריה:אישים הקבורים בבנימינה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2005