י"א בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"א טבת היא ברוב השנים פרשת ויחי. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת ויגש.

חגים ומועדים
 תענית ציבור ופורים שני בקהילת לונדנבורג , לזכר קריסת כיפת בית הכנסת בשנת ה'תנ"ח. התענו מחצית היום ואמרו סליחות, ובמחצית השנייה קיימו יום שמחה והודאה על כך שלא היו אבדות בנפש.
 פורים שני בקהילת לפנטו.

אירועים היסטוריים
 ד'ש"ט – מוחמד מתחיל במסע לכיוון מכה ביחד עם הצבא שלו.
 ה'תש"ב – הקראת הכרוז של אבא קובנר "אל נלך כצאן לטבח!" הקורא לנוער היהודי להתארגן למאבק חמוש בנאצים.
 ה'תש"ט – פתיחת שיחות רודוס.
 ה'תשי"ב – מנחם בגין עומד בראש ההפגנה נגד הסכם השילומים בכיכר ציון, שמתפתחת להתפרעות מול בניין הכנסת.
ה'תשמ״א – מבצע סיגל, בו פשטו לוחמים מחטיבת הצנחנים על בסיס מחבלים בלבנון, במטרה לפגוע במחבלים ולהרוס תשתיות טרור.

נולדו
 ה'תרס"ז – יעקב כ"ץ, חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ח).
 ה'תרצ"ז – מאשה לובלסקי, מזכ"ל נעמת וחברת הכנסת מטעם העבודה.
 ה'תשי"א – חיים הכט, שדרן רדיו ומנחה טלוויזיה
 ה'תשט"ו – חיים פרייליכמן, מנכ"ל בנק אגוד.

נפטרו 
 ה'תרי"ב – רבי שלמה אֵיגֶר, רבן של קאליש ופוזנן ובנו של רבי עקיבא איגר. (נולד בה'תקמ"ז)
 ה'תרכ"ג – רבי שלמה זלמן אולמן, אב"ד מאקו (מאקאווא), מחבר ספר השו"ת יריעות שלמה.
 ה'תרנ"א – שמואל יוסף פין, סופר וחוקר בן תנועת ההשכלה, מראשי הקהילה היהודית בוילנא, ומראשי "חובבי ציון" בליטא. (נולד בט"ו בתשרי ה'תקע"ט)
 ה'תרס"ח – רבי שלמה יהודה טבק, ראב"ד קהילת סיגט ומגדולי הפוסקים ביהדות הונגריה. (נולד בה'תקצ"ב)
 ה'תרע"ג – רבי יהושע הורוביץ, האדמו"ר השלישי מדז'יקוב ומחבר "עטרת ישועה". (נולד בט"ו באדר ה'תר"ח)
 ה'תרצ"א – הרב שלמה זלמן כהנא שפירא מירושלים, ראש ישיבת המקובלים שער השמים.
 ה'תש"א – ישי שור, מתמטיקאי יהודי (נולד בה'תרל"ה).

 י' בטבת – י"ב בטבת
 טבת

הערות שוליים

ד11
י11