קרום בתולים

קרום הבתולים (מכונה גם: שער הנרתיק) הוא קרום רירי אשר מקיף את פתח הנרתיק. לרוב קרום זה אינו מכסה את פתח הנרתיק. 

קרום זה קיים אצל נקבות האדם, ואצל מגוון בעלי חיים, בהם קוף, חתול, כלב, סוס, חולדה, פיל, צפרדע, צבי, אנטילופה, סנאי, ואף בציפורים ובדגים מסוימים.

קרום בתולים אצל האדם
קרום הבתולים נוצר בחודש החמישי להתפתחות העוברית. במהלכו הנרתיק, אשר נוצר משני מבנים עובריים אשר אינם חלולים בתחילה (sinovaginal bulbs), עובר תיעול. בסוף תהליך התיעול נשאר קרום הבתולים בפתח הנרתיק כשריד לרקמת תאים אשר מילאה את חלל הנרתיק. במהלך תקופת ההתבגרות המינית, הפרשת הורמון אסטרוגן גורמת בדרך כלל לקרום הבתולים לשנות את צורתו ולהיות אלסטי יותר. לקרום אין שימוש אנטומי או תפקודי ובדרך כלל יפערו בו פתחים קטנים או פתח אחד גדול זמן קצר לפני הלידה או במהלך השנים טרם קבלת וסת. בחברות מסורתיות ואחרות יש לו חשיבות תרבותית, חברתית.

צורתו האופיינית של קרום הבתולים היא כשל סהר. בקרום בתולים תקין יש חורים שמאפשרים מעבר נוזלי הווסת. מקרים שבהם קרום הבתולים אינו חדיר יתגלו עם קבלת הווסת, כאשר נוזלי הווסת אינם מתנקזים. אם הקרום אינו נפתח מאליו גינקולוג יבצע ניתוח בשם הימנוטומיה לפתיחת הקרום. ניתוח כזה עשוי להיות נחוץ גם במקרים בהם קרום עבה או קשיח במיוחד מפריע לקיום יחסי מין.

קרום הבתולים עשוי להקרע מסיבות שונות: קיום יחסי מין, החדרת טמפון או גביעונית לנרתיק ולעיתים אף ממאמץ יתר. לאחר קריעת הקרום נשארות שאריות עור קטנות שאינן נעלמות עם הזמן. עם זאת, יש נשים שנולדות ללא קרום בתולים, וכן יש נשים בעלות קרום בתולים דק שנקרע בקלות וכמעט ללא דימום (תסמונת מאייר-רוקיטנסקי). קרום הבתולים יכול גם להישאר שלם לאחר חדירה ואינו מונע מעבר זרע לרחם.

אף על פי שהדבר אינו מקובל בתרבות הישראלית אלא יותר בחברה הערבית בישראל לאור חשש פגיעה על רקע חילול המשפחה, אישה החפצה בכך יכולה לעבור ניתוח לאיחוי קרום הבתולים כלומר תפירת שולי הקרום לשם שחזורו.

 בהלכה 
אף שדם בתולים הנובע כתוצאה מקריעת קרום הבתולים בעת בעילת מצווה אינו נחשב לדם נידה, חכמים גזרו שלאחר בעילת מצווה בנישואי בתולה בני הזוג ייאסרו כמו בזמן הווסת. 

נחלקו הפוסקים האם כאשר נצפה דימום לאחר ביצוע ביתוק בתולים (קריעה יזומה של קרום הבתולים בפרוצדורה רפואית) האישה צריכה לספור שבעה נקיים כבימי נידתהכן כתבו שו"ת מהרש"ם ח"א סימן ר"י, מנחת יצחק ח"ד סימן נח, ועוד. או לא.כן כתבו שו"ת אגרות משה חלק יורה דעה ח"א סימן פ"ז, יביע אומר ח"ד יורה דעה סימן י', ועוד. כמו כן נחלקו האם בני הזוג נאסרים לאחר בעילת מצווה כאשר הכלה עברה ביתוק בתולים קודם לכן. וכן נחלקו האם ראוי לבצע ביתוק בתולים או לא.על כל זאת ראו במאמרו של הרב וייץ אודות ביתוק בתולים, באתר ישיבת הר ברכה.

קישורים חיצוניים




 צוות מגזין גלויה, החשש מהלא נודע: מידע נהיר וגלוי על קרום הבתולין, במגזין גלויה

 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בתולים
קטגוריה:נרתיק