המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה

סורוקה - מרכז רפואי אוניברסיטאי, מקבוצת שירותי בריאות כללית, הוא בית החולים המרכזי בנגב, הממוקם בבאר שבע ומשמש כבית חולים על-אזורי. הוא נותן שירות רפואי לכמיליון תושבי הדרום, מקריית גת ואשקלון ועד אילת. נקרא על שם משה סורוקה.

סורוקה הוא בית החולים הכללי השלישי בגודלו בישראל, עם 1,191 מיטות אשפוז והוא מתפרש על שטח של 286 דונם בלב באר שבע. זהו בית חולים אוניברסיטאי, המקיים קשרים הדוקים עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. קמפוס הפקולטה למדעי הבריאות שוכן במתחם בית החולים.

מנהל המרכז הרפואי משנת 2018 הוא פרופ' שלומי קודש.

היסטוריה
 הקמת בית החולים 
250px|ממוזער|שמאל|בית החולים המרכזי לנגב, אוקטובר 1959
עם כיבוש באר שבע במלחמת העצמאות הקים חיל הרפואה בית חולים צבאי זמני באחד ממבני הממשל העות'מאני. כעבור שנה בית החולים הועבר למתחם ממשלתי בריטי לשעבר, שם תופעל על ידי ההסתדרות המדיצינית הדסה ונקרא ע"ש ד"ר חיים יסקי.

ב-1949 פתחה קופת חולים הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל מרפאה בעיר לשירות התושבים חברי ההסתדרות הכללית. מרפאה זו נזקקה לשירותי בית חולים להמשך טיפול. בית החולים הקרוב היה מרכז רפואי קפלן ברחובות, וחולים היטלטלו זמן רב בתנאי הכביש של אותן שנים עד שזכו להגיע לטיפול.

בשנת 1950 הוכרזה באר שבע כרשות אזרחית, הכרזה שהביאה להפניית אלפי עולים להתיישב בה.

עם הגידול במספר תושבי העיר לא ענה בית החולים הקטן הקיים על הצרכים. מצוקת האשפוז ותנאי בית החולים גרמו לרצון להרחיבו. "הדסה" הביעה נכונות עקרונית לכך, אולם מפאת מצוקה תקציבית שנבעה מבניית בית החולים הדסה עין כרם, לא הייתה הדסה מסוגלת להרחיב את בית החולים במועד סביר.

דוד בן-גוריון, בגישתו הממלכתית, חשב שעל הממשלה להקים בית חולים בנגב והוא לא צריך להיות מוקם על ידי "הדסה" או ההסתדרות, אולם גם למשרד הבריאות לא היה כסף למטרה זו.

דוד טוביהו, שכיהן כראש העיר, נרתם להקמת בית חולים גדול יותר, מרווח יותר ומודרני יותר. לשם כך נפגש עם גורמים שונים ובהם משה סורוקה, שכיהן כיו"ר מרכז קופת חולים הכללית. סורוקה הביע נכונות עקרונית להקמת בית חולים על ידי קופת חולים ההסתדרותית, אולם שר הבריאות, יוסף סרלין, ששאף לצמצם את פעילות קופת החולים ולהעבירה לידי המדינה, התנגד לכך.

באוגוסט 1955 הצליח דב ביגון, שהיה נציג ההסתדרות הכללית בארצות הברית, לשכנע את נשיא האיגוד הבינלאומי של עובדי תעשיית בגדי הנשים בארצות הברית, דוד דובינסקי (1892–1982), לתרום סכום של מיליון דולר אמריקאי (רבע מיליון בכל שנה במשך 4 שנים), לשם הקמת בית חולים בנגב שינציח את שם הארגון.

בסוף אותה השנה קמה ממשלה חדשה ולשר הבריאות התמנה ישראל ברזילי, שתמך בהקמת בית החולים ושכנע את בן-גוריון לאשר לקופת החולים להקים בית חולים חדש בבאר שבע בעוד משרד הבריאות יקים בית חולים באשקלון (כיום מרכז רפואי ברזילי). בן-גוריון השתכנע בין היתר בגלל חשש כי במלחמת סיני המתוכננת תהיה צפויה מצוקת אשפוז לחיילים פצועים.

ב-23 ביולי 1956 התחילו הטרקטורים הראשונים בהכשרת הקרקע. בניין בית החולים תוכנן על ידי האדריכלים אריה שרון ובנימין אידלסון. באוקטובר 1959 התקיים טקס פתיחת בית החולים. בראשיתו הכיל בית החולים מספר מחלקות חיוניות. מחלקה לכירורגיה כללית (ובמסגרתה מחלקת רפואת אף אוזן גרון, מחלקת עיניים ומחלקת אורולוגיה), שתי מחלקות פנימיות, מחלקת ילדים, מחלקה אורתופדית, מערך קרדיולוגי ומכון רנטגן. מספר מיטות האשפוז עמד על 260 ומספר העובדים היה כ-300. בהמשך נפתחו מחלקות נוספות.

המשך פעילות בית החולים
לאחר פטירתו של משה סורוקה, מנהלה האדמיניסטרטיבי של קופת חולים כללית בשנות ה-50, שהיה בעל תפקיד משמעותי בהקמת בית החולים, הוחלט לקרוא את בית החולים על שמו.

בתחילת 1968 נחנך גן הנוי סביב בנייני בית החולים שתוכנן על ידי אדריכל הנוף ולטר פולק.

מנהלי בית החולים לדורותיהם
 משנה  עד שנה  שם המנהל 1960  1978  פרופ' יוסף שטרן 1978  1983  ד"ר דוד רונן 1983  1987  פרופ' יאיר שפירא 1987  1989  ד"ר יצחק רומם 1989  1995  פרופ' חיים ראובני 1995  1997  ד"ר יצחק פטרבורג 1997  2001  פרופ' שלמה מור-יוסף 2001  2007  ד"ר איתן חי-עם 2007  2013  פרופ' מיכאל שרף 2013  2018  פרופ' אהוד דודסון2018 -פרופ' שלומי קודש

קמפוס בית החולים
בית החולים משתרע על שטח של 286 דונם, בשטח בנוי של יותר מ-200,000 מטרים רבועים, וכולל 30 בניינים (לצפייה במפת בית החולים).

בין המבנים בקמפוס:
 במרכז הקמפוס נמצא "בניין הפנימיות" בו שוכנות מרבית המחלקות בתחום הרפואה הפנימית: המחלקות הפנימיות, המחלקה לנוירולוגיה, המחלקה לנפרולוגיה ויחידת הדיאליזה.
 מגדל האשפוז הכירורגי על שם קמליה בוטנר, נחנך בשנת 2003, כולל את חדרי הניתוח החדישים והממוגנים של בית החולים, 8 מחלקות אשפוז, מחלקה לרפואה דחופה, מחלקת טיפול נמרץ ויחידות נוספות.
 מרכז סבן לרפואת ילדים – נחנך בשנת 2008, כולל את חדר המיון לילדים, יחידת טיפול נמרץ לילדים, 3 מחלקות אשפוז ילדים, מחלקה לכירורגית ילדים, מחלקת אשפוז המטו-אונקולוגית, מחלקה להפרעות אכילה.
 מרכז סבן למיילדות – נחנך בשנת 2011 וכולל 25 חדרי לידה אישיים, מרווחים וממוגנים, מיון נשים ויולדות, חדרי ניתוח מתקדמים ו-5 מחלקות יולדות.
 מרכז לגסי הריטג' לאונקולוגיה ומכון ד"ר לארי נורטון – נחנך בשנת 2018 וכולל תחת קורת גג אחת את מכלול השירותים בתחום הטיפול וחקר במחלת הסרטן.

פעילות
טיפול רפואי
במרכז הרפואי סורוקה מעל 40 מחלקות אשפוז ובהן 1,191 מיטות אשפוז. לצד מחלקות האשפוז, יש עשרות רבות של יחידות נוספות הנותנות שירותים למאושפזים למטופלים באשפוז ביום, במחלקה לרפואה דחופה, במכונים ובמרפאות החוץ.

המרכז הרפואי סורוקה נותן שירות רפואי ליותר ממיליון תושבי הנגב, המתגוררים בשטח גאוגרפי עצום של כ-60% משטח המדינה. אוכלוסיית הנגב היא אוכלוסייה צעירה יחסית, מגוונת תרבותית, בחלקה הגדול ממעמד חברתי-כלכלי נמוך-בינוני בעלת צרכים בריאותיים ייחודיים. המרכז הרפואי סורוקה פועל להנגשת השירותים הרפואיים בהתאם לצרכים הייחודיים של המטופלים – מבחינה לשונית, מבחינה תרבותית ומבחינה רפואית. כך למשל: למקום מגוריו של מטופל יש השפעה על מידת יישום ההמלצות הרפואיות. הפרישה הגאוגרפית האדירה וצורות היישוב המגוונות בנגב (ערים, קיבוצים, מושבים, יישובים בלתי מוכרים בפזורה הבדואית) מחייבת היכרות טובה של הצוות הרפואי עם היכולות התשתיתיות הקיימות.

בשנת 2024 התבצעו כ-35,000 ניתוחים, התקיימו כ-287,000 ביקורים במחלקה לרפואה דחופה וכ-100,000 אשפוזים בבית החולים. במרפאות החוץ התקיימו כ-650,000 ביקורים.

בבית החולים כ-5,700 עובדים, בהם כ-1,000 רופאים, כ-2,200 אחיות, כ-900 עובדי מקצועות הבריאות וכ-1,000 עובדי מינהל ולוגיסטיקה.

המרכז הרפואי סורוקה הוא בית החולים בו שיעור הזיהומים הנרכשים בבית החולים הוא הנמוך ביותר בישראל, מזה מספר שנים ברציפות, בין בתי החולים הגדולים.

המחלקה לרפואה דחופה (חדר מיון) בסורוקה, עם היקף הפעילות הגדול בארץ (מעל רבע מיליון ביקורים בשנה), מובילה בין המלר"דים הגדולים בסקר שביעות רצון מטופלים שערך משרד הבריאות, ומובילה בין המלר"דים הגדולים בישראל בבדיקה שערך משרד הבריאות הכוללת פרמטרים שונים של שירות ואיכות.

יחידות הטיפול הנמרץ בסורוקה עם שיעור זיהומים בין הנמוכים בארץ.

חדר הלידה בסורוקה הוא הפורה ביותר במדינה עם מעל 17,000 תינוקות שנולדים בו בשנה.

המרכז הרפואי סורוקה צבר לאורך השנים ניסיון רב בניהול מצבי חירום שונים:
 אירועים רבי נפגעים (אר"ן) – תאונות דרכים, רעידות אדמה, אירועי טרור וכו'
מצבי לחימה – בעתות לחימה בדרום (כדוגמת מבצע "צוק איתן"), גם המרכז הרפואי סורוקה, השוכן בלב העיר באר שבע, נתון לירי טילים, ונערך לתפקוד מלא תוך הבטחת המיגון למטופלים ולצוותים ולמתן השירות הרציף למאושפזים ולנפגעים.

אירועי החירום מנוהלים על ידי צוות ייעודי ומיומן בבית החולים, תוך שיתוף פעולה עם גורמים רבים בהתאם לאופי האירוע: צה"ל, משטרת ישראל, מד"א, פיקוד העורף, בתי חולים נוספים ועוד.

בבית החולים פועל חדר אקוטי לטיפול בנפגעי תקיפה מינית.

 מרכז רפואי אוניברסיטאי 
המרכז הרפואי סורוקה הוא מרכז רפואי אוניברסיטאי המקיים קשרים הדוקים עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. במסגרת זו, צוות בית החולים שותף פעיל בהכשרת דור העתיד של הקלינאים והמנהלים במערכת הבריאות במקצועות השונים: רפואה, סיעוד, פיזיותרפיה, רפואת חירום, רוקחות, מעבדה רפואית, בריאות הציבור וניהול מערכות בריאות. היקף הסטודנטים הלומדים בבית החולים מדי שנה עומד על כ-1,000. קמפוס הפקולטה למדעי הבריאות של האוניברסיטה שוכן במתחם בית החולים.

 מחקר 
בסורוקה מתבצעים מחקרים קליניים רבים, המאושרים על ידי ועדת הלסינקי במרכז הרפואי. נכון לשנת 2025, בראש הוועדה עומד פרופ' איתן לוננפלד.

בסורוקה פועל מרכז למחקרים קליניים, המוביל ומקדם מחקרים עם עובדי בית החולים ועם עמיתים מחוץ לבית החולים – בארץ ובעולם, ובחלקם בשיתוף אוניברסיטת בן-גוריון.

מדי שנה מאושרים לביצוע כ-300 מחקרים חדשים בבית החולים, ומתפרסמים בספרות המדעית כ-500 מאמרים על מחקרים בעלי משמעות קלינית וניהולית.

פעילות למען הקהילה
המרכז הרפואי סורוקה מצוי בקהילה אותה הוא משרת, ופועל לפיתוח וקידום תוכניות לשיפור איכות החיים ובריאות הקהילה. אנשי הצוות של המרכז הרפואי סורוקה לוקחים חלק בפעילויות רבות ומגוונות למען החברה בתוך כותלי בית החולים ומחוץ להם. הפעילויות מותאמות לקהלי יעד שונים באוכלוסייה ההטרוגנית והמגוונת באזור - מארצות מוצא שונות, בני דתות שונות ומגוון גילים.

בין הפעילויות:
 "רופא על הבר" – סדרת הרצאות של מומחי בית החולים לקהל הרחב בנושאים שונים.
 "אושפיזין" – הרצאות של הצוות הרפואי במגוון תחומי רפואה לתלמידי תיכון וסיורים במחלקות שונות.
 ליווי וסיוע לניצולי השואה – עובדים בסורוקה מקיימים ביקורים שבועיים בבתי ניצולי השואה, ומבקרים ניצולים המאושפזים. עובדי סורוקה מתנדבים במועדוני ארגון "עמך" בתחומי פעילות שונים.

סורוקה במלחמות ישראל ובעיתות חירום
חיי המרכז הרפואי סורוקה שזורים בחייה של מדינת ישראל ובמלחמותיה מאז הקמתו. סורוקה הוקם בשנת 1959 כדי לתת מענה לחיילים הנלחמים באזור הדרום. לאחר פרוץ מלחמת ששת הימים, המלחמה הראשונה בתולדות סורוקה, אמר המנהל הראשון של בית החולים, פרופ' יוסף שטרן: "כשעתיים לאחר שקיבלנו את ההודעה על פרוץ המלחמה, כבר התחילו להגיע פצועים. אנו היינו מוכנים. בית החולים היה בית החולים העורפי של כל האזור, וכל הפצועים הגיעו לכאן. בסך הכל עברו אצלנו למעלה מאלף פצועים, וגם כמה עשרות שבויים פצועים…". 

לאורך עשרות שנות פעילותו התמודד סורוקה עם עשרות רבות של אירועי חירום, בהם המבצעים "עופרת יצוקה", "עמוד ענן", "צוק איתן", "חגורה שחורה", "שומר החומות", "עלות השחר", "מגן וחץ" ועוד, במהלכם שימש כחזית הטיפול הרפואי בנפגעים בעוד הוא מצוי תחת מתקפת רקטות בעצמו. לצד האירועים הביטחוניים, התמודד סורוקה גם עם אירועי חירום שאינם ביטחוניים, כדוגמת מגפת הקורונה.

 שבעה באוקטובר 2023 ומלחמת "חרבות ברזל" 
ביום שבת, 7 באוקטובר 2023, עם שחר, החלה מתקפה חסרת תקדים על יישובי הנגב הצפוני ועל מדינת ישראל. בתוך דקות ספורות הפעיל המרכז הרפואי סורוקה את מטה החירום והחל לפעול לפי נוהלי שעת חירום. במהלך היממה הראשונה הגיעו לסורוקה 674 פצועים, בהם כ־130 במצב קשה עד אנוש. היה זה אירוע רב-נפגעים מהגדולים שידע העולם ממתקפת טרור – וייחודי בכך שהתרחש בבית חולים הפועל תחת אש. קצב הגעת הנפגעים היה חסר תקדים: הייתה שעה בה הגיע פצוע חדש בכל 40 שניות בממוצע. הם הגיעו בכל אמצעי אפשרי – כלי רכב פרטיים, אמבולנסים, רכבי צבא ומסוקים. כל פצוע קיבל טיפול מיידי ומקצועי. במשך היום נפתחה יחידה נוספת לטיפול נמרץ, מחלקה פנימית הוסבה למחלקה כירורגית, מאושפזים שוחררו או הועברו לבתי חולים אחרים. 

בעקבות אירועי שבעה באוקטובר 2023, נפתחה מלחמת "חרבות ברזל". במהלך 21 חודשי לחימה, המרכז הרפואי סורוקה נמצא בחזית הטיפול הרפואי בפצועים - אזרחים וחיילים. מעל 4,300 פצועים טופלו בסורוקה. 

לצד הטיפול הרפואי בפצועים, סורוקה נבחר לשמש גם כמרכז לקליטת חטופים חוזרים, למתן מענה מציל חיים.

 מבצע "עם כלביא" ופגיעה ישירה של טיל בליסטי בבית החולים 
ב-13 ביוני 2025 נפתח "מבצע עם כלביא", וסורוקה נערך מיד: העברת מחלקות לא ממוגנות, יצירת מתחמים מוגנים תת-קרקעיים ותגבור יחידות קריטיות כהכנה לאירוע רב-נפגעים שעלול להתרחש. 

בבוקר 19 ביוני 2025, טיל בליסטי ששוגר מאיראן פגע באופן ישיר בסורוקה. הטיל פגע בבניין האשפוז הכירורגי הצפוני, בן שש הקומות, ובו מחלקות אשפוז, מעבדות ושירותים קליניים נוספים. הקומה העליונה נהרסה לחלוטין, והבניין כולו ספג נזק נרחב ויצא מכלל שימוש. ביממה שקדמה לפגיעת הטיל פונה הבניין שנפגע. לאחר הפגיעה פונו מאות מאושפזים לבתי חולים אחרים.

עוצמת ההדף השפיעה גם על אזורים אחרים ברחבי בית החולים, באופן שהביא לפינוי מלא של שני בניינים סמוכים נוספים, שנותרו ברובם לא כשירים לשימוש. נהרסו גם שמונה חדרי ניתוח ומעבדות המחקר של בית החולים ואוניברסיטת בן-גוריון. למרות הנזק הנרחב, עוד באותו הערב סורוקה היה שוב ערוך ומוכן באופן מלא לטפל באירוע רב-נפגעים. מאז הפגיעה פועל המרכז הרפואי להחזרה הדרגתית של השירותים שנפגעו ולשיקום בית החולים, אך שירותי בית החולים למטופליו נפגעו קשות לחודשים רבים. עלות שיקום הנזק היא כ-1.3 מיליארד ש"ח. בנובמבר 2025 אישרה ממשלת ישראל תקציב של 360 מיליון ש"ח להקמת מגדל אשפוז חדש, ובנוסף התקבלה תרומה בסך 100 מיליון דולר מאיש העסקים סילבן אדמס.

תווי תקן ואיכות
 תו תקן לאיכות ובטיחות של ארגון ה-Joint Commission International (JCI) - המרכז הרפואי סורוקה היה אחד משלושה בתי חולים של כללית, הראשונים בישראל, שקיבלו את האות היוקרתי - "מוסמך איכות ובטיחות" - אות המאשר כי כל הפעילות הרפואית בבית החולים, נעשית באופן בטוח ומתואם ועל בסיס ההנחיות והידע המדעי הנרחב והמעודכן ביותר הקיים כיום. התו ניתן לראשונה בשנת 2008 ומחודש אחת לשלוש שנים בכפוף למבדק אקרדיטציה. לאחרונה עבר המרכז הרפואי את המבדק באוקטובר 2018 והוא כעת בית החולים היחידי בישראל שעבר חמישה מבדקים ושמר על תו התקן במשך 15 שנים ברציפות.
 תו תקן למערכת ניהול סביבתי (ISO 14001) – סורוקה הוא בית חולים "ירוק" המוביל פעילות ענפה למען הסביבה. בשנת 2014 זכה המרכז הרפואי באות הנגב לאיכות סביבה.
 תו תקן לאבטחת מידע בתחום הבריאות (ISO 27799).
תו תקן לאחזקת מבנים ומערכות (ISO 9001).
 תו תקן לניהול האיכות (ISO 9000) ניתן לפגיה בסורוקה.

 עמותת הידידים של המרכז הרפואי סורוקה 
עמותת ידידי סורוקה הוקמה באוקטובר 1988 ועם מקימיה נמנו אנשים מרכזיים בחיי העיר והנגב, שראו בבית החולים נכס אסטרטגי למדינת ישראל בכלל ולנגב בפרט.

המטרות העיקריות של העמותה, כפי שהוגדרו בתקנונה: "תמיכה מוסרית, חברתית, ארגונית וכספית בבית החולים סורוקה, על כל שלוחותיו ומגוון פעילויותיו".

העמותה שמה לה למטרה להעלות בקרב הציבור בישראל את המודעות למרכזיותו ולייחודו של המרכז הרפואי סורוקה.

כל חברי העמותה עושים את עבודתם בהתנדבות מלאה מתוך אמונה במטרותיה וביעדיה. חברי העמותה עוסקים במשימות ואתגרים רבים ומגוונים, שנועדו להצעיד את בית החולים למתן שירות מקצועי, איכותי ומיטבי, לתושבי הנגב ולאלפי חיילי צה"ל המשרתים בדרום.

 ראו גם 
 המרכז הרפואי ע"ש פרס בנגב, מתוכנן להיפתח בשנת 2031

לקריאה נוספת
 עשור לבית החולים המרכזי לנגב, קופת חולים, ינואר 1970 (ריאיון עם דוד טוביהו).
 שפרה שוורץ, קופת חולים הסתדרות ממשלה, המכון למורשת בן-גוריון, שדה בוקר, הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2000, עמ' 1–95.

 קישורים חיצוניים


 אתר עמותת ידידי המרכז הרפואי סורוקה

 שפרה שוורץ, חיים דורון ומיכאל שרף, המאבק על הקמת בית החולים המרכזי לנגב – המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, הרפואה 149 (3), מרץ 2010, עמ' 131–136
קופת חולים כללית, "אצבע על הדופק", גיליון 14, יובל לסורוקה, ינואר 2010
מאוהל מרפאה לבית חולים- סיכום מאמרים 27 ביולי 2008




 מיכאל יעקובסון: סקירה על בניין ספריית רפואה ומדעי הבריאות בסורוקה, באתר 'חלון אחורי', 8 בנובמבר 2014



 הערות שוליים 

סורוקה
קטגוריה:המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה
קטגוריה:באר שבע: בתי חולים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן אריה שרון
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן בנימין אידלסון
קטגוריה:ישראל: מבנים שנפגעו במלחמת חרבות ברזל