עזקה

תל עזקה (זכריה) הייתה עיר קדומה בליבה של שפלת יהודה. התל העליון ממוקם 347 מ' מעל פני הים, 117 מ' מעל לערוץ נחל האלה, ושטחו כ-45 דונם. התל ממוקם בפארק בריטניה המנוהל על ידי קק"ל. האתר ממוקם בקצהו הצפוני של רכס שכיוונו צפון-דרום, אשר מהווה את הגבול בין השפלה הגבוהה ממזרח והנמוכה ממערב. עזקה שולטת על הצומת האסטרטגי של הדרך המובילה מכיוון גת פלשתים, דרך עמק האלה לכיוון הרי יהודה שממזרח עם הדרך המקשרת בין בית שמש בצפון ולכיש שבדרום, מסיבות אלה עזקה הפכה באופן טבעי לעיר חשובה. בחפירות באתר נתגלו שרידי יישוב בעיקר מתקופת הברונזה המאוחרת ומתקופת הברזל 2, מצודה, מגדלים, חותמות למלך וממצאים נוספים. בנוסף התגלו באתר מערות מסתור מתקופת מרד בר-כוכבא.

פירוש השם
פירוש המילה עזקה בארמית: גדר, משוכה שמקיפה את השטח מסביב כטבעת. לפי הראב"ע - 'עזקתא' - מילה שמופיעה רק בלשון קדר, ופירושה כמו גדר ומשוכה. בתנ"ך מופיעה נגזרת של הפועל ע.ז.ק ב -"ויעזקהו". על פי רש"י פירושו 'סייגו וגדרו סביב מוקף כמין טבעת'. על פי רד"ק: לגדרו, להקיף בגדר. לפי המלבי"ם: הקמת גדר מסביב כדי שלא יבוא נזק מבחוץ.

היסטוריה
250px|ממוזער|שמאל|תצפית מתל עזקה מזרחה על עמק האלה, עם פסוקים הקשורים למלחמת דוד בגולייתעזקה מוזכרת לראשונה בספר יהושע בפרשת בריחתם של חמשת מלכי האמורי. צבא ישראל רדף אחרי מלכי כנען שהתקיפו את גבעון, עד לעזקה.

לפי ספר שמואל, בקרב דוד וגוליית הפלשתים חנו בין שכה לעזקה ממערב בעוד צבא ישראל שכן ממזרח בעמק האלה.

לאחר מכן, מוזכרת עזקה כאחת הערים שביצר רחבעם:

במקרא ובמקורות חוץ-מקראיים, עזקה מתוארת כאחת מערי הגבול העיקריות בממלכת יהודה בין המאות השישית והשביעית לפנה"ס. מיקומו של האתר וחשיבותו היוו את הגורם העיקרי לכך שעזקה הייתה היעד הראשון במסעו של סנחריב בשנת 701 לפנה"ס, במהלכו החריבה אשור את כל ערי יהודה פרט לירושלים. כתובת עזקה, כתובת אשורית השמורה ב ומיוחסת לסנחריב, מתארת את הכיבוש האשורי:
ממוזער|כתובת עזקה בכתב יתדות

עזקה נבנתה מחדש במהלך המאה השביעית לפנה"ס. ובראשית המאה השישית לפנה"ס, כאשר יהודה הותקפה על ידי הצבא הבבלי, היא כבר הייתה שוב אחת מערי הגבול החשובות בגבולה המערבי של הממלכה. בעת שהבבלים צרו על ירושלים ערב חורבן הבית הראשון, הנביא ירמיהו תיאר את גורלן של שתי הערים האחרונות שנותרו בשפלת יהודה:

אוסטרקון שנמצא בשכבת החורבן של שער העיר לכיש המתוארך לחורבן הבבלי ב-586 לפנה"ס משלים את העולה מתיאורו של ירמיהו. מגניה של לכיש מדווחים שמשואותיה של עזקה כבו, כלומר שעזקה נכבשה בידי הבבלים ולכיש נותרה לבדה בשפלה:

בימי שיבת ציון חזרו כמה משפחות משבט יהודה והתיישבו בעזקה:

אוסביוס בן המאה ה-4 לספירה, איתר את עזקה בין אלבתרופוליס (בית גוברין) ובין ירושלים. אך מאוחר יותר במפת מידבא השם עזקה אינו מופיע ובמקומו מופיע "בית זכריה" המזכיר את שם הכפר הערבי זכריא שהתקיים למרגלות התל עד למלחמת העצמאות, וכיום שוכן במקום המושב זכריה. ליד הכיתוב במפת מדבא מצוירת כנסייה גדולה ומעל לציור כתובת שתרגומה: "ציון זכריה הקדוש". לטענת מיכאל אבי-יונה חצר הכנסייה נחשבה למקום קבורת הנביא ושהבניין היה חדש ונודע ברבים בזמן שנתחברה המפה. כנראה נתחלף לנוצרים בתקופה הביזנטית זכריה הנביא בזכריה אבי יוחנן המטביל ולכן הבניין כה מפואר. הבניין עצמו נזכר לראשונה אצל אנטונינוס מפלקנטיה (570 לספירה).

חפירות ארכאולוגיות
ממוזער|חפירות בתל עזקה
תל זכריה היה אחד האתרים הראשונים שנחפרו בארץ ישראל. כבר ב-1898 קיבלו הארכאולוגים הבריטים פרדריק בליס ורוברט מקאליסטר מטעם הקרן לחקר ארץ ישראל, רישיון חפירה מהשלטון העות'מאני לחפירה של ארבעה אתרים בשפלת יהודה, תל גודד, מרשה, גת ועזקה. תל עזקה נחפר במשך שלוש עונות שהתמקדו בתל העליון. במהלך החפירות נחשפו מגדלים ללא חומה שקישרה ביניהם אותם תארכו ל ואת מצודת האקרופוליס בדרום מזרח התל אותה תארכו לתקופת רחבעם על בסיס התיאור המקראי. חלקן העליון של הקירות תוארך ל. סקר ממוקד התרחש באתר בשנים האחרונות על ידי משלחת החפירות המחודשת כחלק מההכנות לחפירה בפועל התגלו מעל 18,000 חרסים. לפי ניתוח ממצאי הסקר, שגשג התל בשתי תקופות עיקריות, תקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל 2.

חפירות נוספות החלו בשנת 2012 מטעם משלחת משותפת מטעם אוניברסיטת תל אביב, בראשות פרופ' עודד ליפשיץ ויובל גדות, ואוניברסיטת היידלברג בראשות מנפרד הומינג. חפירות אלה עדיין נמשכות. עונת החפירה הראשונה ב-2012 התרכזה בשלושה חלקים של התל אשר איששו את תוצאות הסקר שתקופת הברונזה המאוחרת ותקופת הברזל 2 הן תקופות שיא בהיקף היישוב באתר. טרם פרסמו החופרים את ממצאים באופן רשמי.

בחפירות אוניברסיטת תל אביב התגלתה שכבת חורבן מסיבית מהמאה ה-12 לפנה"ס, אז העיר הכנענית חרבה בשריפה גדולה. בכתבה שפורסמה בעיתון הארץ כינו החופרים את חורבן זה "מיני-פומפיי" בהתייחסות לממצאים הרבים שהתגלו בין חורבות העיר שנהרסה. באותה התקופה, סוף תקופת הברונזה המאוחרת, נחרבו רבות מערי כנען כגון לכיש, חצור, מגידו, גזר ועוד.

שכבת חורבן נוספת שניתן לזהות באתר היא מתקופת הברזל אשר מתוארכת לכיבוש עזקה, עיר בממלכת יהודה באותה העת, על ידי הצבא האשורי. מנהל המשלחת עודד ליפשיץ העיד כי במהלך החפירות התגלו שרידיה של סוללת מצור אשורית בפינה הדרום-מזרחית של תל עזקה, והיא מתוארכת למסע הכיבוש של המלך סנחריב נגד ערי יהודה משנת 701 לפני הספירה. סוללת מצור דומה התגלתה בתל לכיש מאותו מסע צבאי אשורי. כיבוש עזקה על ידי הצבא האשורי מוזכר בכתובת עזקה.

בחודש מאי 2021 פורסם דו"ח ראשוני לעונת החפירות שהתקיימה בקיץ 2019. עיקר המידע החדש שעלה מהחפירה בעונת זו נוגע לחורבן מתקופת הברונזה המאוחרת ג, ליישוב מתקופת הברזל 2א' ולחורבן מתקופת הברזל 2ב'. ייתכן שניתוח ממצאי החפירה יוביל לתובנות חדשות גם בנוגע לתקופת הברזל 2ג'.

קישורים חיצוניים

 תל שקלון תל עזקה - מסלול טיול מפורט מאתר טיולים בארץ


 אתר משלחת לאוטנשלגר לחפירות עזקה



הערות שוליים

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
קטגוריה:יישובים עתיקים בשפלת יהודה
קטגוריה:תלים מקראיים
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:שביל ישראל