אברהם רותם

אברהם רותם (29 במאי 1934 – 21 בנובמבר 2006) היה אלוף בצה"ל, ממפקדי חיל השריון הישראלי.

 ביוגרפיה 
רותם נולד בקיבוץ גשר וגדל באשדות יעקב. הוא התגייס לצה"ל ב-1952 ושירת בחטיבה 7 בחיל השריון. בשריון עבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. בהמשך השלים קורס קציני שריון ושימש מפקד מחלקת טנקים. השתחרר מצה"ל ב־1955, אך חזר לשירות קבע ב-1959 כסג"ם, ושירת בפלוגת השוט הראשונה בצה"ל תחת רס"ן שמואל גונן. לאחר מכן שימש כרמ"ד תותחנות בבית הספר לשריון וקצין אג"ם בחטיבה סדירה בפיקוד צפון. היה מג"ד 126 בחטיבה 520 במלחמת ששת הימים. בשנים 1967-1968 פיקד על גדוד 82, לחם עימו במבצע כראמה בו קיבל את עיטור המופת.

במלחמת ההתשה שימש רותם בתחילה כקצין אג"ם של אוגדת סיני (252) ולאחר מכן כאחראי לתורת השריון במפקדת גייסות השריון.

ב-1972 מונה למפקד חטיבה 401. במלחמת יום הכיפורים היה סגנו של האלוף משה פלד בפיקוד על אוגדה 146 (עוצבת המפץ). לאחר המלחמה מונה לסגן מפקד אוגדה 440 ובהמשך למפקדה. ב-1974 מונה למפקד אוגדה סדירה 252.

בדצמבר 1975 קודם לדרגת אלוף ומונה לראש מחלקת הדרכה באגף המטה הכללי, ובמקביל פיקד על עוצבת עמוד האש. בנובמבר 1978 סיים את תפקידו ויצא ללימודים, במקביל פיקד על גיס 441. בשנת 1984 פרש מצה"ל.

לאחר שחרורו היה רותם שותף בחברת כבל־נט שזכתה בינואר 1989 בזיכיון לשידור טלוויזיה בכבלים באזור חיפה.

רותם נפטר ב-21 בנובמבר 2006 בגיל 72.

כתיבה
במאמר שנכתב בשנת 2001 ופורסם בעיתון מערכות לאחר מותו מציג רותם את הסיוע הקרוב של חיל האוויר ואת פערי התפיסה והבעיות המערכתיות ששיבשו את שיתוף הפעולה בין חיל האוויר לכוחות היבשה במלחמת לבנון הראשונה.

חיל האוויר מתעדף קודם כל עליויות אווירית דרך השמדת המטוסים וטילי אוויר קרקע של האויב, לאחר מכן הרס מטרות אסטרטגיות מרוחקות ורק לבסוף סיוע קרוב לכוחות היבשה. סדר העדיפויות הזה עשוי לעכב או למנוע סיוע קרוב לכוח יבשתי מסוים במקרה של משימות דחופות יותר או סיכונים מוגברים, מה שמוביל לעיתים לחוסר הבנה ואשמות הדדיות מצד מפקדי היבשה.

בעוד שחיל האוויר רשם הישגים בולטים בזירה האווירית של מלחמת לבנון הראשונה – השמדת טילי נ"מ ויירוט מטוסי אויב – תרומתו הישירה ללחימה היבשתית הייתה מוגבלת ושנויה במחלוקת. הפער נבע גם מתפיסות שונות: חיל האוויר ראה עצמו "משתתף" עצמאי במאמץ הכולל, בעוד שכוחות היבשה ציפו ל"שיתוף פעולה" מלא ותלות הדדית. רותם הצביע גם על חוסר ההבנה לגבי מגבלות, סדרי עדיפויות ומונחים מבצעיים שיצרו תסכול, בלבול והאשמות הדדיות. לדוגמה רבים ממפקדי היבשה ראו בסיוע האווירי מעין “ארטילריה מעופפת”, ולא הבינו שמטוסי חיל האוויר פועלים על בסיס מטרות נקודתיות מאד, ולא על פעולה בשטחים כלליים. דוגמה לכך: מפקדים ביקשו “להשכיב שכונה” – בקשה לא מקצועית שהובילה לבזבוז גיחות ולחיכוכים. כדי לשפר את התיאום העתידי, מציע רותם חמישה עקרונות: הבנה הדדית של דרכי הפעולה, בהירות בסדרי העדיפויות, זרימת מידע מתמדת, איזון בין יעילות לגמישות, והקמת מנגנון מוסמך להחלטות בזמן אמת — שכן בהיעדרם, שיתוף הפעולה בין הזרועות נשען על אלתורים יותר מאשר על תכנון סדור.

 מספריו 
 אברהם רותם, בדק בית בטירה, הוצאת "מערכות", 2007.

קישורים חיצוניים



 אברהם רותם, התפר הפרום: השתתפות חיל האוויר בלוחמת היבשה במלחמת של"ג, נכתב ב-2001, פורסם לאחר מותו, במערכות 21.07.2007

הערות שוליים

קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:מפקדי עוצבת עמוד האש
קטגוריה:מפקדי עוצבת סיני
קטגוריה:מפקדי חטיבה 401
קטגוריה:מפקדי אוגדה 440
קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אשדות יעקב איחוד: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:מפקדי גדוד 82
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת ששת הימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006