מכון ירושלים למחקרי מדיניות

מכון ירושלים למחקרי מדיניות (בעבר נקרא "מכון ירושלים לחקר ישראל") הוא מוסד אקדמי עצמאי העוסק במחקרי מדיניות, בדגש על חקר המציאות המורכבת והמרקם הייחודי של ירושלים.

 היסטוריה 
'מכון ירושלים למחקר' הוקם בשנת 1978 ביוזמת ראש העיר של ירושלים דאז טדי קולק ובסיועם של ראשי האוניברסיטה העברית והקרן לירושלים. בראשית ימיו עמדו בראש המכון פרופ' דוד עמירן ואורה אחימאיר, ותחומי העיסוק של המכון התמקדו בנושאים הנוגעים לירושלים.

בשנת 1981 הוחלט להרחיב את ההתמחות של המכון אל סוגיות מדיניות הנוגעות למדינת ישראל כולה, ובהתאם לכך שונה שמו של המכון ל'מכון ירושלים לחקר ישראל'. בעשורים הבאים עסק המכון במגוון רחב של תחומי מדיניות - הסכסוך הישראלי-פלסטיני, תכנון עירוני, חדשנות וצמיחה כלכלית, סוגיות סביבתיות ועוד.

בסוף שנת 2016 שינה המכון את שמו ל'מכון ירושלים למחקרי מדיניות'.

לאורך השנים עמדו בראש המכון פרופ' דוד עמירן, אורה אחימאיר, פרופ' עמירם גונן, פרופ' רמי פרידמן, פרופ' יעקב בר סימן טוב, מאיר קראוס וליאור שילת. החל מדצמבר 2021 מנהל את המכון ד"ר דוד קורן.

מהחוקרים הבולטים שהיו במכון במהלך השנים נמצאים מאיה חושן, אמנון רמון, אליעזר היון, ואהוד פראוור.

 מבנה המכון 
ממוזער|260px|מבנה המכון ב-2017
החל מימיו הראשונים שכן המכון ב"בית חי אלישר" בשכונת רחביה בירושלים. מבנה זה הוקם בסוף שנות העשרים של המאה העשרים על ידי האדריכל ספירו ח'ורי עבור היזם הערבי-פלסטיני עבדאללה נשאשיבי. בשנות השלושים נרכש המבנה על ידי היזם וסוחר הקרקעות חי אלישר, בנו של הרב נסים אלישר ונכדו של הראשון לציון יעקב שאול אלישר.

המבנה המקורי כלל קומה אחת, מרתף וחזית מעוטרת עמודים בסגנון קלאסי. בעל הבית התגורר בקומה העליונה ובמרתף התגוררו משרתיו. בהמשך הוסיף אלישר קומה שנייה ושלישית למבנה.

בתחילת שנות הארבעים עזב אלישר את ירושלים, ובקומות הבית השונות התגוררו בשכירות משפחות פרוידיגר, רנטו ושפיצר – שלושתן משפחות מיוחסות ובעלות שם בירושלים של תקופת המנדט.

בשל היותו ערירי, הוריש חי אלישר את הבית לאחיו יחיאל רפאל אלישר, והאחרון תרם אותו לאגודת השוחרים של האוניברסיטה העברית כדי להקים בו מכון למחקר על ירושלים.

כיום בקומת המרתף מתגורר בן משפחת שפיצר, ושלוש הקומות האחרות משמשות את המכון וחוקריו.

 פעילות המכון 
המכון עורך פרויקטים מחקריים בשלושה תחומים עיקריים: קיימות ועירוניות, חברה ואוכלוסיות וכלכלה וחדשנות.

בין הפרויקטים המרכזיים של המכון נמנים:

 מאגרי נתונים על ירושלים 
המכון אוסף, מרכז ומנגיש מאגר רחב של נתונים סטטיסטיים על ירושלים. האמצעי המרכזי להנגשת הנתונים הוא "השנתון הסטטיסטי לירושלים" בעריכת יאיר אסף-שפירא (ובעבר בעריכת מאיה חושן), לצד הפרסום "על נתונייך ירושלים: מצב קיים ומגמות שינוי". החל מ-1982, השנתון יוצא לאור מדי שנה לקראת יום ירושלים, והוא כולל תמונת מצב סטטיסטית על המתרחש בעיר במגוון תחומים ועל מגמות השינוי.

 פיתוח מזרח ירושלים 
המכון פועל לקידום אסטרטגיה חברתית-כלכלית, מוניציפלית ומדינית למזרח ירושלים על מנת לשפר את איכות החיים של התושבים. לאורך השנים המכון היה מעורב בפרויקטים רבים העוסקים בהיבטים שונים של חיי תושבי מזרח העיר, כגון בחינת המעמד המשפטי של תושבי מזרח ירושלים והשלכותיו, החינוך הציבורי והפרטי במזרח ירושלים ושירותי הבריאות המרפאתיים במזרח העיר.

החל משנת 2018 המכון מספק ליווי מחקרי לביצוע החלטת הממשלה מס' 3790, המתפרסת על פני חמש שנים ומתמקדת בפיתוח כלכלי וצמצום פערים חברתיים-כלכליים במזרח ירושלים.

 עתידים לישראל 
פרויקט "עתידים לישראל: החממה לפיתוח הצעות לסדר חברתי-ממשלי חדש" יצא לדרך בתחילת שנת 2023, על רקע הקיטוב ההולך ומתרחב בין הקבוצות בישראל. לחממה נבחרו ארבע יוזמות שונות (יוזמות של מרכז מנור מבית יוזמת המאה; יוג'ין קנדל ורון צור; תנועת "אנחנו" ומרכז שטוב) אשר ביקשו להציע מתווה מקיף למבנה הממשל ולסמכויותיו, ליחסי הקבוצות המרכיבות את ישראל ול"סיפור הישראלי" החדש. את הפרויקט הובילו אהוד פראוור וליאור שילת.

לחממה נבחרו יוזמות שונות שאינן משקפות בהכרח את עמדתו של המכון אלא מציגות טווח רחב מאוד של דעות ואפשרויות: בין יוזמות המבקשות להשאיר את עיקרי הסדר על כנו, לבין כאלו החותרות להסדר פוליטי-חברתי חדש לגמרי; בין יוזמות המציעות הפרדה משמעותית בין הקהילות השונות בישראל, לבין אלה המציעות חיבור מרבי.

בשנת 2024 פורסם ספר המציג ומנתח את היוזמות השונות. הספר זכה להד ציבורי רחב, ועורכיו - לצד כמה מן היזמים - דורגו במקום ה-73 ברשימת "100 המשפיעים 2024" של עיתון דה-מרקרהנימוק: "שילת ופראוור פרסמו ספר, "עתידים לישראל – ארבע הצעות לסדר חברתי-ממשלי חדש", ובו כמה מטובי המוחות שפועלים בישראל מציעים פתרונות להצלת המדינה מעצמה [...] הספר [...] הוא אחד התוצרים הבולטים של זעזועי השנתיים האחרונות: שורה של ניסיונות לאחות את הקרעים הפנימיים והחיצוניים, באמצעות הצעת מודלים חדשים לניהולה של ישראל"..

 מחקרי החברה החרדית 
השפעתו של המגזר החרדי ניכרת ברבדים שונים של החברה הישראלית, והוא מציב בפניה אתגרים המעוררים דיון ציבורי נרחב. לאור זאת, המכון עוסק בסוגיות הנוגעות בהיבטים חיים מגוונים של החברה החרדית בירושלים ובישראל במטרה להבין את צריכה ומניעיה של אוכלוסייה זו ולסייע במימוש הפוטנציאל הגלום בה.

 פיתוח כלכלי של ירושלים 
המכון עורך פרויקטים מחקריים שמטרתם לקדם את הפיתוח הכלכלי של ירושלים, למשל באמצעות בניית תוכנית אסטרטגית לטיפוח חדשנות ויצירתיות בסקטורים נבחרים בעיר. החל משנת 2017 המכון מספק ליווי מחקרי ל'תוכנית היובל' הממשלתית, המתמקדת בפיתוח מנועי הצמיחה העיקריים של ירושלים: תיירות, תעסוקה איכותית והשכלה גבוהה.

 מקומות קדושים 
אחד המרכיבים הייחודיים של ירושלים נוגע לחשיבותה הדתית עבור שלוש הדתות ולריבוי האתרים הקדושים הממוקמים בה. לאור זאת, המכון עוסק בחקר המקומות הקדושים והסכסוכים המתגלעים בהם בדגש על הר הבית והשפעותיו על הציבורי היהודי והמוסלמי בעיר.

 מרחבים משותפים 
לאור האתגרים שעימם מתמודדת ירושלים כעיר מעורבת, פרויקט מרחבים משותפים עוסק בבחינת השימוש של קבוצות אוכלוסייה שונות במרחב הציבורי בירושלים. במסגרת הפרויקט נערכים מחקרים, פורומים וסדנאות שמטרתם לאסוף מידע ולפתח תכנון מתארי ופיזי למרחבי שיתוף שיקדמו מפגש חיובי בין האוכלוסיות.

 מדיניות סביבתית, קיימות ועירוניות 
לאורך השנים המכון עוסק בסוגיות סביבתיות רבות ברמה המקומית והארצית. עיסוק זה כולל עריכת מחקרים, ניסוח אינדיקטורים, כתיבה והערכה של חלופות מדיניות ואיתור כלים ליישומן. בין הפרויקטים המרכזיים של המכון בתחום זה ניתן למנות את 'אגן ים המלח', 'המצוק החופי', 'תחזית קיימות לישראל 2030' ו'קיימות עירונית'.

 מרכז מילקן לחדשנות 
מרכז מילקן לחדשנות החל כסניף הישראלי של מכון מילקן הבינלאומי והוא פועל החל משנת 2014 במסגרת מכון ירושלים. המרכז מתמקד בפיתוח פתרונות מבוססי שוק לאתגרים כלכליים בין-לאומיים במטרה להאיץ את הצמיחה הכלכלית וליישם מדיניות פיננסית וכלכלית בת-קיימא.

המרכז מפעיל את תוכנית עמיתי מילקן – תוכנית שמטרתה להכשיר הון אנושי איכותי שישתלב בסקטור הציבורי בישראל, ואת תוכנית עמיתי בלום – תוכנית שמיועדת לעמיתים ממדינות מתפתחות, בדגש על מדינות אפריקאיות, ומטרתה להכשירם לפיתוח פרויקטים שיבוצעו במדינות המוצא בתחום הפיתוח הכלכלי והטכנולוגי.

 תוכנית פירס לחדשנות גלובלית 
תוכנית פירס פועלת במטרה ליצור תשתית שתהפוך את ישראל למקור של פתרונות טכנולוגיים הנותנים מענה לאתגרים של מדינות מתפתחות בתחומים כגון ICT, חקלאות, בריאות, מים וחינוך.
ממוזער|שלט מידע, שהציבה עיריית ירושלים, בכניסה למכון ירושלים למחקרי מדיניות

 קישורים חיצוניים 



 מכון ירושלים למחקרי מדיניות, ברשת החברתית פייסבוק
 מכון ירושלים למחקרי מדיניות, סרטונים בערוץ היוטיוב
 שולחן עגול בנושא תכנון ארוך טווח לירושלים, באתר הכנסת, 2019

 אורה אחימאיר ויעקב בר סימן טוב, ארבעים שנה בירושלים, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2008

 הערות שוליים 

ירושלים למחקרי מדיניות
קטגוריה:ארגוני מחקר לארץ ישראל
קטגוריה:ירושלים: ארגונים
ירושלים למחקרי מדיניות
קטגוריה:זוכי פרס צ'צ'יק