מרים פיירברג

מרים פיירברג-איכר (11 ביולי 1951, ז' בתמוז ה'תשי"א – 21 בנובמבר 2025, א' בכסלו ה'תשפ"ו) הייתה ראש עיריית נתניה מאז נובמבר 1998 ועד לפטירתה בנובמבר 2025.

 ביוגרפיה 
נולדה בעכו לדבורה ולרפאל ברקוביץ'. אביה היה שוטר משמר הגבול ואימה ניהלה מגדנייה וחנות משקאות. כשהייתה בת שש, עברה עם משפחתה לנתניה. בילדותה למדה בבית יעקב.

בעלת תואר ראשון בסוציולוגיה, קרימינולוגיה ועבודה סוציאלית ותואר שני בעבודה סוציאלית (בהצטיינות), שניהם מאוניברסיטת בר-אילן.

בשנים 1972–1988 הייתה עובדת סוציאלית, סגנית ומנהלת האגף לשירותים חברתיים בעיריית נתניה. בשנת 1985 זכתה בפרס חזני לחדשנות בשירותי רווחה על מפעל חיים לקידום הלשכה לשירותים חברתיים והקהילה.

בשנים 1988–1993 שימשה ראשת מינהל חינוך, רווחה ובריאות בעיריית נתניה תחת ראש העירייה יואל אלראי. בשנת 1990 זכתה בפרס מצוינות בניהול מטעם מרכז השלטון המקומי על ניהול יעיל.

בשנת 1993 פרשה מעבודתה ופנתה להתמודדות ברשימה מטעם הליכוד למועצת העיר נתניה. בנובמבר 1993 נבחרה למועצת העיר, והפכה לממונה על תחום התרבות עד 1998, תחת ראש העירייה צבי פולג. עסקה גם בתחומי החינוך, החברה, איכות החיים והסביבה. הובילה גם מאבק לשינוי שיטת רישום התלמידים במערכת החינוך העל-יסודית. שימשה יו"ר איגוד ערים לכבאות (אישה יחידה עד היום בתפקיד זה), דירקטורית בתאגידים: "מקורות", "המתנ"סים" ו"מגן דוד אדום", חברה במועצה הארצית לחגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל וראשת המטה של המחנה הלאומי המשותף במאבק נגד הסכמי אוסלו.

 כראש עיריית נתניה 
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל בנובמבר 1998 נבחרה על ידי כ־47% מהבוחרים לראשות עיריית נתניה. בטרם היבחרה כיהנה כראש העירייה בפועל ורד סוויד, שבהיותה מ"מ ראש העיר, צבי פולג, החליפה אותו כאשר החליט להתפטר מהתפקיד באמצע שנת 1998. עם בחירתה התמודדה עם קשיים כלכליים של העיר ועם התקפות טרור. ענפי היהלומים והתיירות, שפרנסו אלפים מתושבי נתניה, קרסו והביאו למשבר חברתי-כלכלי. פיירברג יזמה תוכנית הבראה בשיתוף פעולה עם משרד הפנים, שכללה פיתוח תשתיות בתחומי התיירות, התעשייה והמסחר, על ידי עידוד יזמים ומשקיעים להעתיק מפעלים ובתי עסק לנתניה ועל ידי גיוס משאבים ותקציבים ממשרדים ממשלתיים. בתקופת כהונתה הגיעו לעיר עסקים גדולים כ"איקאה", ה"פאוור סנטר", סלקום, היי-טק ותקשורת. במהלך כהונתה נבנו שכונות "קריית השרון" במזרח ו"גלי הים" לאורך החוף, והחלה בניית שכונת "עיר ימים". כמו כן, נבנו טיילות הכוללות מעלית ייחודית לים. פיירברג הביאה להפרטת משק המים והביוב. בשנת 2007 הציבה יעד של מיתוג נתניה כבירת הספורט של ישראל. המיתוג לא הצליח, בין היתר בשל הידרדרותן של קבוצות הספורט הייצוגיות של העיר בכדורגל וכדורסל בעשור האחרון.

לטענת האופוזיציה במועצת העיר, העדיפה פיירברג את פיתוח התשתיות על חשבון נושאים כגון חינוך, רווחה, ספורט, תרבות וניקיון העיר. נמתחה עליה ביקורת בטענה שהזניחה את מרכז העיר לטובת אזור התעשייה החדש שאליו עבר גם בית העירייה עצמו.

בשנים הראשונות לכהונתה התמודדה עם ארגוני הפשע המאורגן בעיר, וסגרה עסקים לא חוקיים רבים. בספטמבר 2008 אף התעמתה מילולית עם העבריין פרנסואה אבוטבול ואמרה לו: "אתה סכין בגב נתניה". אולם שנה אחר כך העידה בבית המשפט, כעדת אופי, לטובת חבר בארגון הפשיעה של אחיו אסי אבוטבול.

באוקטובר 2003 נבחרה לכהונה שנייה ובנובמבר 2008 נבחרה בפעם השלישית לראשות העירייה, אחרי שזכתה לתמיכה של 80%. רשימתה, "נתניה אחת", זכתה בתשעה מקומות במועצת העיר.

לאחר היבחרה בפעם השלישית יזמה מהלך לסיפוח לתחומה של נתניה 11,250 דונם משטחי המועצות האזוריות הסמוכות לה (בעיקר שטחים חקלאיים ואת כל שטח מושב אביחיל), שישמשו כעתודה להמשך פיתוח העיר. בדיון בוועדת הגבולות בנוגע לבקשת העירייה התבטאה פיירברג באופן חריף בנוגע לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בעירה ואמרה: "הביאו לנו את העולים החלשים ביותר. ההורים שם אנאלפביתים".

בשנת 2013 נבחרה לתקופת כהונה רביעית בראשות עיריית נתניה. באוקטובר 2018 ניצחה שוב בבחירות המקומיות עם כ-48% מהקולות, והחלה תקופת כהונה חמישית.

במאי 2014 אישר שר הפנים גדעון סער להגדיל את שטח העיר בכ-6,100 דונם, אם כי מרביתם, כ־4,200 דונם, הם שטחים ימיים ברוחב של 400 מטר, אשר סיפוחם העביר את האחריות על הפעלת החופים שבין חוף 'בלו ביי' בצפון ועד לשטח ממערב למושב אודים בדרום, לידי עיריית נתניה. שטח נוסף של כ-2,000 דונם הועבר לנתניה מהמועצות האזוריות עמק חפר, לב השרון וחוף השרון.

ביולי 2019 אישרה לראשונה קיום מצעד גאווה בנתניה, שהופק בידי מתנדבות ומתנדבים בלבד ובמימונם, ללא תמיכת העירייה.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל הצטרפה כחברה בקבינט הקורונה האזרחי.

בשנת 2022 נתנה פיירברג את ידה למהלך של סגן שר הדתות מתן כהנא למינוי חברת המועצה תרצה גרינפלד לממונה עם זכות חתימה על המועצה הדתית בנתניה, במסגרת מהלך כולל למינוי נשים לתפקיד זה במספר מועצות דתיות ברחבי הארץ. לשם כך יזם מתן כהנא מכרז ארצי כדי לאייש משרות ממונים על מועצות דתיות שנותרו פנויות ברחבי הארץ, כאשר המכרזים היו פתוחים גם בפני נשים.

בשנת 2024 הייתה מתומכיו של הרב קלמן בר בהתמודדות לתפקיד הרב הראשי לישראל, זאת לאחר שבשנת 2013 נבחר בתמיכתה לרב העיר נתניה.

במרץ 2025 שונה שמו של אצטדיון הכדורגל המרכזי בעיר לאצטדיון מרים על שמה.

תפקידים ציבוריים נוספים
פיירברג שימשה גם כיו"ר ועדת ערי החוף במרכז השלטון המקומי וכנציגת הרשויות המקומיות בוועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים. היא הייתה חברה בגופים ציבוריים רבים, בהם חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, צוות השלום מטעם מרכז השלטון המקומי למול מרכז השלטון המקומי הפלסטיני ובוועדה ממלכתית לבחינת מבנה הממשלה והבחירות בישראל.

בדצמבר 2010 מונתה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו לעמוד בראש צוות שיקום נזקי השרפה בכרמל. תפקידה היה לתווך בנושא בין המועצות המקומיות לממשלה. כעבור יומיים התפטרה בשל לחץ ציבורי וחוסר שיתוף פעולה מצד ראש מועצה אזורית חוף הכרמל.

חקירות משטרה
בשנת 1999 נפתחה לראשונה חקירת משטרה נגד פיירברג. החקירה עסקה במספר נושאים, והחלה בעקבות תלונות, חלקן מצד יריביה הפוליטיים. בין השאר, נבדק חשד כי העירייה מימנה בדיקת האזנות ואבטחה שביצע משרד חקירות פרטי במשרדה של פיירברג בסניף הליכוד בעיר בעת מערכת הבחירות ב-1998. בשנת 2002 המליצה המשטרה להעמיד אותה לדין על הפרת אמונים ורישום כוזב במסמכי תאגיד, אולם בפברואר 2005 החליטה פרקליטות מחוז מרכז לסגור את התיק, עקב חוסר ראיות מספיקות להעמדתה לדין.

ביולי 2016 פרסם העיתון "הארץ" תחקיר שהעלה סימני שאלה באשר למיזמי נדל"ן של אברהם תשובה ואיציק תשובה (אחיינו של יצחק תשובה), ובהם נכסים של פיירברג ובני משפחתה, שעל היתרי הבנייה שלהם חתמה פיירברג. כעבור כחודש וחצי, ב-7 בספטמבר 2016, נעצרה פיירברג על ידי המשטרה, לאחר שנחקרה באזהרה בחשד לקבלת שוחד, מרמה והפרת אמונים. בית המשפט הורה, לבקשת המשטרה, על הרחקתה מהעירייה ל-13 יום.

במרץ 2017 המליצה משטרת ישראל על העמדה לדין של פיירברג באשמת קבלת שוחד, מרמה והפרת אמונים. המשטרה המליצה להעמיד לדין גם את בעלה לשעבר, אליהו פיירברג, בעבירות של ניסיון לקבלת שוחד, ואת בנה צפריר על ביצוע עבירות שוחד. ביולי 2018 נסגר התיק נגד הקבלן איציק תשובה, וב-23 ביוני 2019 הודיעה הפרקליטות על סגירת התיק נגדה מחוסר ראיות. בפברואר 2022 מכרה את הדירה, שנחשדה ברכישתה שלא כדין, ברווח של 3 מיליון ש"ח.

באפריל 2022 חשף אתר התחקירים "המקום הכי חם בגיהנום" פרשה נוספת בה הייתה פיירברג מעורבת, אישור של שני מגדלי מגורים בדרום נתניה, באזור שיועד על פי התכנית המחוזית והארצית למלונאות ולנופש. יזמי המגדל, משפחת בריגה, תרמו לפיירברג 15 אלף ש"ח לקראת בחירות 2018, והשימוש החריג אושר מייד לאחר הבחירות.

 משפחתה 
פיירברג הייתה נשואה לאלי פיירברג, והיא אם לשניים מנישואים אלו.

ב-2 באפריל 2004 נישאה לרוני איכר, אותו מינתה שנתיים קודם לכן למנכ"ל העירייה. כחודש לפני הנישואים התפטר איכר מתפקידו כמנכ"ל העירייה וזכה במכרז לכהן כמנכ"ל תאגיד המים העירוני "מי נתניה". בתחילת 2005, בעקבות עתירה לבג"ץ שטענה שאיכר שרוי בניגוד עניינים ולא דיווח על נישואיו הקרובים, התפטר מתפקיד זה.

ביוני 2024, לאחר שהופצו שמועות בעניין מצבה הבריאותי, חשפה פיירברג כי היא מתמודדת עם "אתגר בריאותי", אך ציינה שלמרות זאת, בחרה להמשיך לכהן כראש העיר.

ב-21 בנובמבר 2025 נפטרה מסרטן המעי הגס בעודה מכהנת כראש העיר.

 קישורים חיצוניים 

 מרים פיירברג, באתר עיריית נתניה








הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית נתניה
קטגוריה:נשים בראשות עיריות בישראל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן: עבודה סוציאלית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: עבודה סוציאלית
קטגוריה:עובדות סוציאליות ישראליות
קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:זוכי פרס ירושלים (ערוץ 7)
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2025
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2025