צליחת הכנרת

צליחת הכנרת היא אירוע השחייה במים פתוחים העממי הגדול והמתמיד ביותר בישראל. האירוע מתקיים ב מדי שנה, בדרך כלל בספטמבר אוקטובר (מועד שבו כבר פחות חם אך עדיין לא יורד גשם), התאריך משתנה בכפוף לחגים וכדי שלא להתנגש באירועים אחרים של ספורט עממי. עד שנת אמצע שנת 2025 התקיימו 69 צליחות מאורגנות.

בצליחת הכנרת יש שני מסלולים עממיים ושני מסלולים תחרותיים:
מסלול עממי קצר, 1.5 קילומטר
מסלול עממי ארוך 3.5–4.2 קילומטר
מסלול תחרותי קצר 1.5 קילומטר
מסלול תחרותי ארוך 5 קילומטר
בדרך כלל המסלולים מסתיימים בחוף צמח, שבו יש במה שעליה מתקיים טקס חלוקת פרסים למנצחים ולצולחים הוותיקים. במקרים מסוימים המסלולים הסתיימו בחוף ירדן כנרת (צליחות 65, 66)

צליחה תחרותית
צליחת הכנרת לרוחבה על ידי יחידים התקיימה בשנות ה-30 ובשנות ה-40 המוקדמות. בנובמבר 1942 יצאה לצליחת הכנרת עליזה וירץ, שעשתה את הדרך בארבע שעות ועשר דקות. ביולי 1943 התקיימה צליחה תחרותית ראשונה, שאורגנה על ידי הפועל ביוזמת שמריהו נאבל. את המסלול מעין גב לטבריה, שאורכו תשעה ק"מ, סיימו 23 מתוך 25 שחיינים, ראשון שבהם היה שמואל חדש שעשה את הדרך בזמן של 3:13:45 שעות. מבין הנשים שחתה ראשונה עליזה וירץ בהישג של 3:31:50 שעות. בשנת 1944 התקיימה הצליחה התחרותית השנייה במתווה עין גב - טבריה. במשחה השתתפו כמה עשרות שחיינים ושחייניות. התחרות התקיימה בשעות הבוקר על מנת לסיים את השחייה לפני התגברות הרוחות. באותה שנה שחו 38 איש מתוכם סיימו 35. אותם שיאנים מהשנה הקודמת זכו גם בפעם זו בתוצאות: גברים - 2:39:12 שעות ונשים - 3:10:18 שעות בצליחת הכנרת השלישית, שנערכה בשנת 1946 במסלול מעין גב לטבריה, הגיע במקום ראשון ישראל פרקר מחוגלה, ששנה קודם לכן הגיע במקום השני. לאורך השנים התקיימו בצורה ממוסדת תחרויות בצליחות הרוחב, שבהן השתתפו, וזכו, בעיקר טובי שחייני בריכות השחייה בישראל, ולעיתים גם אורחים מחו"ל.

לפני מספר שנים הונהגו על ידי איגוד השחייה בישראל תחרויות שחייה במים עמוקים בכנרת, ובשונה מכל שאר המשחים המתקיימים בכנרת, בתחרויות אלה אין צליחה, כי המסלול אינו צולח מחוף אל חוף - שחייה תחרותית זו היא בקו ישר לעבר מצוף במרחק מסוים מחוף צמח וחזרה לנקודת ההתחלה שהיא גם הסיום בצמח. בתחרויות אלה מוגדרות בדרך כלל כמה קטגוריות על פי גיל המשתתפים, וקיימת אפשרות בחירה אישית בין אורכי 2–3 מסלולי השחייה התחרותיים. תחרויות אלה נערכות בשנים האחרונות בצמוד בזמן ובמקום לצליחה העממית בכנרת, תוך הישענות על התשתית שממילא ממוקמת בצמח והקהל הרב שנוכח במקום, חלקו הגדול בהמתנה לצולחי המשחה העממי שעדיין במים.

צליחת הכנרת לאורכה
בשנת 1944 צלח יצחק יחזקאל, שחיין הפועל תל אביב, את הכנרת לראשונה לאורכה מצמח לטבחה, מרחק של 22 ק"מ בזמן של 9:39:44 שעות. יחזקאל חזר על צליחה זו עוד פעמיים לפחות. צליחת אורך כזו נעשית כיוזמה אישית או צוותית, תמיד עם סירה ומלווה (אוכל ושתייה, עידוד ותמיכה), בהתמודדות סבלנית עם משטר רוחות משתנה וים גלי.

ב-23 באוקטובר 1954 צלחו שתי נשים ראשונות את הכנרת לאורכה מטבחה לדגניה א'. מלכה טננבאום, בת ה-19 סיימה ראשונה בזמן של 9:20:40 שעות. שנייה סיימה עדנה בורנשטיין בת ה-17 בזמן של 9:40 שעות.

ב-30 באוקטובר 2019, אבישג טורק השלימה חצייה כפולה של אורך הכנרת. טורק שחתה מרחק של 41 ק"מ מחוף אמנון לחוף צמח ובחזרה בזמן כולל של 14:54 שעות. זוהי החצייה הכפולה הראשונה שתועדה בכנרת.

הקפת הכנרת
לראשונה נערכה שחייה קבוצתית שהקיפה את חופי הכנרת בשחייה במשך כשלושה ימים, מ-22 ועד 24 באוקטובר 2020. קבוצה של 16 שחייניות ושחיינים (בן אנוש, אודי אראל, דרור בלקין, עמי גינזבורג, עודד גרוס, אבישג טורק, שני מוסקונה, אורי סלע, אמנון סלעי, טל סנונית, דורון עמוסי, עדינה פאור, טל פרדמן, אורן קנדלמן, עודד רהב ולוק שטבון) הקיפה את הכנרת בשלושה ימים. ביום הראשון שחייה למרחק של 18.15 ק"מ מחוקוק דרך טבריה לבית ירח במשך 5:42:18 שעות. ביום השני שחייה למרחק של 16.8 ק"מ מבית ירח דרך האון לחוף לבנון במשך 5:44:49 שעות וביום השלישי שחייה למרחק של 13.5 ק"מ מחוף לבנון לחוקוק במשך 4:16:42 שעות.

מנצחות ומנצחי צליחת הכנרת התחרותית לדורותיה
מספרשנהשחייניתתוצאהשחייןתוצאה 1 1943 עליזה וירץ 3:31:50 שעות שמואל חדש 3:13:45 שעות 2 1944 עליזה וירץ 3:10:18 שעות שמואל חדש 2:39:12 שעות 3 1945 מרים פיינר 3:28.55 שעות ישראל פרקר 3:05.36 שעות 4 1951 אראלה כהן 3:43.58 שעות לארס ברטיל ווארלה  ()  3:09.13 שעות שמואל חדש*  5 1953 מלכה טננבאום 3:16.10 שעות מנפרד סולומון  (20px דרום אפריקה)  2:21.39 שעות נחום בוך* 2:47.40 שעות 6 1958 שושנה ריבנר 2:54 שעות עוזי רוזן 2:29:24 שעות 7 1963 ג'ודית דה נייס  () 2:11.25 שעות גרשון שפע 2:06.58 שעות 8 1965 איבונה טוביס 2:38.53 שעות דני רבס 2:05.45 שעות 9 1967 איבונה טוביס 2:20.12 שעות אברהם מלמד 2:02.44 שעות 10 1968 דורית זלץ 2:44.38 שעות עומרי שוחטוביץ 2:13.01 שעות 11 1970 תמר ריפקינד 2:30.07 שעות מרק למברט  ()  2:02.25 שעות משה גרטל*  2:10.23 שעות 12 1974 ולרי טיילור  ()  2:28.20 שעות נדב בטשא 2:05.0 שעות לילך אריאל*  13 1976 דניאלה יוסטר 2:09.51 שעות נדב בטשא 1:52.15 שעות 14 1978 מוריאל ואשז  ()  1:59.31 שעות נדב בטשא 1:55.10 שעות מיכל כהן*  2:07.03 שעות 15 1980 ורוניק סטפן  ()  2:10.3 שעות יוחאי ליפשיץ 1:57.60 שעות ליאור בירקאן*  2:13.0 שעות 16 1982   יוחאי ליפשיץ  17 1985 ז'נבייב קאריו  ()  2:02.28 שעות יוחאי ליפשיץ 1:52.47 שעות יעל קוסוביצקי*  2:11.05 שעות
 (*) ראשונים מבין השחיינים הישראלים

הצליחה העממית
שמאל|ממוזער|250px|מסלולי הצליחה העממית: מסלול ארוך - מחוף האון לחוף צמח ומסלול קצר - מחוף מעגן לחוף צמח
שמאל|ממוזער|250px|תעודת השתתפות בצליחת הכנרת הראשונה, 1954
שמאל|ממוזער|250px|זינוק לצליחת הכנרת
שמאל|ממוזער|250px|צליחת הכנרת - סיום בחוף צמח
שמאל|ממוזער|250px|שילוט מכוון לנקודת הזינוק
הצליחה העממית של הכנרת החלה בסוכות 1954, ונערכת מאז מדי שנה. מראשיתה עודדה מינהלת הצליחה בעמק הירדן את עקרונות הספורט העממי כולל:
 השתתפות צולחים מכל הגילאים, כולל בקבוצות מאורגנות ממפעלים ומוסדות, גם בודדים וגם משפחות רב דוריות.
 היעדר כל סממן של תחרותיות, קרי- ללא מדידות זמן או קטגוריות אחרות.
 טיפוח מפעל הצליחות העממיות כמסורת קבועה ומתמידה, ללא שום פשרות, והרצף נשמר כך מדי שנה בשנה.

בצליחה העממית, הנערכת בשבת, יכולים המשתתפים לבחור לעצמם אחד משני מסלולי שחייה:
 המסלול הארוך - מתחיל בקיבוץ האון ומסתיים בחוף צמח. עד שנת 1958 היה אורכו 6 ק"מ והוא הסתיים בחוף בית ירח, ומאז 1959 אורכו כ-4.2 ק"מ. בשנים שבהן מפלס מי הכנרת נמוך, מתקצר מסלול השחייה בכ-700 מטר וגדלים קטעי ההליכה ה'בוצית' של הצולחים (עד המים בכניסה לצליחה בחוף האון כ-200 מטר, וכ-500 מטר ביציאה מהמים בחוף צמח). בשנים 2018, 2019 (צליחות 65, 66) המסלול הסתיים בחוף ירדן כנרת.
 המסלול הקצר - מסלול שאורכו 1.5 ק"מ, מתחיל מחוף קיבוץ מעגן ומסתיים גם הוא בחוף צמח, מסלול זה נולד רק בסמוך לצליחה ה-15, ונועד במקורו לצעירים שבצולחים ולאחרים המתקשים באתגר הגדול יותר.

בשתי הצליחות הראשונות השתתפו כ-200 עד 250 שחיינים. עם השנים עלה מספר המשתתפים, מדי שנה בשנה, עד לשיא כל הזמנים של 10,600 משתתפים בשנת 1978. ב-15 שנותיה הראשונות של הצליחה העממית התנהל בכניסה למים במסלול הארוך, בחוף האון, רישום פרטני של כל צולח וצולח, וסימון הגעתו ביציאה מהמים בחוף צמח. זה איפשר שליטה ובקרה הדוקים על ידי מינהלת הצליחה. נוהג זה הופסק עם העלייה המשמעותית במספר המשתתפים, ומספר המשתתפים מוערך לפי נתוני ההרשמה של אלפי משתתפי הצליחה.

לאורך שנים רבות היוותה עצם ההשתתפות (ואפילו חד פעמית) בצליחה העממית בכנרת מעין סוג מובהק של מבחן התבגרות. עבור בני נוער רבים מכל רחבי ישראל היה זה, בהרבה מקרים, מבחן ראשוני לכושרם הגופני וליכולתם המנטלית להתמודד באופן עצמאי עם אתגר ספורטיבי כזה, אתגר שחייב הכנות ואימונים לפני הצליחה, וצילום מחויך ומאושר של "עשיתי זאת", עם מדליה על הצוואר ותעודת סיום הצליחה תחת בית השחי (והלחמנייה והשוקו שניתנו לצולחים). לא במקרה נבחר האייטם של הצליחות העממיות בכנרת להיות בין עשרת האייטמים המסמלים את התרבות וההווי בחברה הישראלית לדורותיה, בסדרת הטלוויזיה "אוצרים את המדינה" בהנחייתו של טל ברמן בחגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, מרץ-מאי 2008.

לקראת צליחת היובל שהתקיימה בספטמבר 2003, יזם חגי פלטי, מוותיקי צולחי הכנרת, הקמת מסגרת משותפת (סוג של עמותה התנדבותית), ל"צולחי הזהב" - צולחים שצברו לפחות 40 צליחות עממיות אישיות, כולן במסלול הארוך, ושלמרות גילם המתקדם ממשיכים לצלוח את המסלול הארוך. העמותה (ואצ"ה-ותיקי ארבעים צליחות הכנרת) כוללת כ-25 חברים. השיאן הוא סוכן ביטוח שהחסיר עד כה רק שתי צליחות. זקן חברי העמותה נולד ב 1926. כמחצית מחברי העמותה הפכו את שגעון הצליחות וההתמדה בהן לפרויקט משפחתי, רב-דורי.

צליחות עממיות נוספות
 צליחה עממית של נשים בלבד - צליחה שנתית המתקיימת ביום חול. זו יוזמה נשית פרטית של ויויאן גלזר, שהתקיימה לראשונה בשנת 2010 ומכוונת בעיקרה לנשים שאינן יכולות מסיבות דתיות או אחרות לקחת חלק בצליחה העממית הגדולה המתקיימת תמיד בשבת. בדומה לצליחה העממית הגדולה, המשתתפות יכולות לבחור בין מסלול קצר לארוך.
 צליחת צה"ל - זו הייתה צליחה שנתית שהתקיימה מספר מועט של פעמים, בשנות השישים-שבעים, במסלול לאורך חופה הדרום-מערבי של הכנרת באורך של כ 3.5 ק"מ שהסתיים בחוף צמח.
 צליחת הצלה קבוצתית - צליחה חצי שנתית, ביוזמת חברים מקיבוצי עמק הירדן, שהתקיימה בסמוך להקמת המדינה ובכמה שנים אחריה. המשתתפים בה חולקו לקבוצות של 5 שחיינים בכל אחת, ולכל קבוצה הוצמד חבר או חברה שלא ידע כלל לשחות, והקבוצה נבחנה ביכולת שלה לשחות איתו מחוף מעגן עד הסיום בחוף בית ירח, (סמרה של אז), מכאן שמה "צליחת ההצלה". צליחה זו נפסקה עם המעבר לפורמט של הצליחה העממית הגדולה ב-1954.

רשימת הצליחות
 מספר צליחה  תאריך אזרחי  תאריך עברי  מספר משתתפים 1  12.10.1954  ט"ו בתשרי תשט"ו  226 2  ספט' 1955  סוכות תשט"ז  182 3  29.9.1956  ט"ו בתשרי תשי"ז  290 4  12.10.1957  י"ז בתשרי תשי"ח  250 5  4.10.1958  כ' בתשרי תשי"ט  286 6  ספטמבר 1959  סוכות תש"ך  335 7  8.10.1960  י"ז בתשרי תשכ"א  810 8  30.9.1961  כ' בתשרי תשכ"ב  1,050 9  20.10.1962  כ"ב בתשרי תשכ"ג  1,935 10  5.10.1963  י"ז בתשרי תשכ"ד  2,800 11  26.9.1964  כ' בתשרי תשכ"ה  3,750 12  2.10.1965  ו' בתשרי תשכ"ו  5,300 13  1.10.1966  י"ז בתשרי תשכ"ז  7,500 14  30.9.1967  כ"ה באלול תשכ"ז  9,000 15  21.9.1968  כ"ח באלול תשכ"ח  9,850 16  20.9.1969  ח' בתשרי תש"ל  9,550 17  26.9.1970  כ"ח באלול תש"ל  9,000 18  25.9.1971  ז' בתשרי תשל"ב  8,500 19  16.9.1972  ח' בתשרי תשל"ג  8,500 20  8.9.1973  י"א באלול תשל"ג  8,000 21  21.9.1974  ה' באלול תשל"ה  7,500 22  20.9.1975  ט"ו בתשרי תשל"ו  7,000 23  18.9.1976  כ"ג בתשרי תשל"ז  8,000 24  17.9.1977  ה' בתשרי תשל"ח  10,300 25  23.9.1978  כ"ב בתשרי תשל"ט  10,600 26  29.9.1979  ה' באלול תש"ם  8,400 27  27.9.1980  י"ז בתשרי תשמ"א  7,500 28  26.9.1981  כ"ז באלול תשמ"א  7,800 29  25.9.1982  ח' בתשרי תשמ"ג  7,700 30  3.9.1983  כ"ה באלול תשמ"ג  7,000 31  22.9.1984  כ"ו בתשרי תשמ"ה  7,800 32  21.9.1985  ו' בתשרי תשמ"ו  7,800 33  27.9.1986  כ"ג באלול תשמ"ו  6,500 34  19.9.1987  כ"ה באלול תשמ"ז  8,000 35  10.9.1988  כ"ח באלול תשמ"ח  7,500 36  23.9.1989  כ"ג באלול תשמ"ט  7,000 37  15.9.1990  כ"ה באלול תש"ן  7,200 38  7.9.1991  כ"ח באלול תשנ"א  6,700 39  19.9.1992  כ"א באלול תשנ"ב  5,500 40  4.9.1993  ז' בתשרי תשנ"ג  6,800 41  24.9.1994  י"ט בתשרי תשנ"ה  7,000 42  30.9.1995  ו' בתשרי תשנ"ו  6,200 43  21.9.1996  ח' בתשרי תשנ"ז  5,900 44  27.9.1997  כ"ה באלול תשנ"ח  5,000 45  26.9.1998  ו' בתשרי תשנ"ט  6,800 46  18.9.1999  ח' בתשרי תש"ס  6,500 47  9.9.2000  ט' באלול תש"ס  6,300 48  22.9.2001  ח' בתשרי תשס"ב  5,800 49  5.10.2002  כ"ט בתשרי תשס"ג  5,000 50  20.9.2003  כ"ג באלול תשס"ג  7,000 51  11.9.2004  כ'ה באלול תשס"ד  5,500 52  21.9.2005  כ' אלול תשס"ה  8,000 53  16.9.2006  כ"ג באלול תשס"ו  6,500 54  6.10.2007  כ"ד בתשרי תשס"ח  7,000 55  27.9.2008  כ"ז באלול תשס"ח  6,500 56  26.9.2009  ח' בתשרי תש"ע  8,000 57  2.10.2010  כ"ד בתשרי תשע"א  7,300 58  24.9.2011  כ"ה באלול תשע"א  12,000 59  15.9.2012  כ"ח באלול תשע"ב  13,000 60  5.10.2013  א' בחשוון תשע"ד  12,000 61  20.9.2014  תשע"ה  62  19.9.2015  ו' בתשרי תשע"ו  63  17.9.2016  י"ד באלול תשע"ז  11,000 64  16.9.2017  כ"ה באלול תשע"ח  65  15.9.2018  ו' בתשרי תשע"ט 

 ראו גם 
 שביל סובב כנרת
 שחייה במים פתוחים
 שחיית מרתון במים פתוחים

קישורים חיצוניים
אתר צליחת הכנרת של המועצה האזורית עמק הירדן
 צליחת הכנרת, באתר "שוונג"







 אילן גולדמן, ריאיון עם חגי פלטי מוותיקי צליחת הכנרת, באתר Shvoong, 24 בספטמבר 2011
  צליחת הכנרת 1944, יומני כרמל (התחלה 6:33)
  צליחת הכנרת 1945, יומני כרמל (התחלה 2:06)
  צליחת הכנרת 1951, יומני כרמל
  צליחת הכנרת 1953, יומני כרמל (התחלה 1:29)
  צליחת הכנרת 1958, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, (התחלה 2:37)


  צליחת הכנרת 1965, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים


 הערות שוליים 

קטגוריה:הכנרת
קטגוריה:ישראל: אירועי ספורט עממי
קטגוריה:עמק הירדן
קטגוריה:תחרויות שחייה בישראל