תעתיק

שמאל|ממוזער|250px|תמרור בכניסה לכפר הערבי מוסמוס מציג שימוש בשילוב של תעתיק אותיות עם תעתיק הגאים בתעתיק לעברית, ובתעתיק הגאים בתעתיק לאנגלית
ממוזער|שלט רחוב בשלוש שפות; התעתיק הלטיני משתמש בשיטת תעתיק בה האות z מייצגת את האות צ, כמו בגרמנית, וההגייה היא בשווא נע מקורב - e. ישנו מכפל באות p, שאינו נדרש בתעתיק, אך ייתכן כי נועד לייצג את הדגש שבשם העברי. התעתיק הערבי משובש חלקית: האות צ, שאינה קיימת בהגייתה העברית בערבית, מתועתקת כ-س (ס), ה-ב הרפויה מיוצגת על ידי האות ق (ק), פ דגושה היא ب (ב דגושה)
תעתיק הוא מונח בבלשנות המתאר תהליך התאמת מלל בשפה אנושית לשיטת כתב שאינה שייכת לשפה, תוך שימוש בכללים מסוימים, כך שניתן יהיה לשחזר את הגיית המלל מקריאת הכתוב גם מבלי לדעת לקרוא את השפה שבה המילה מדוברת.

הפעלים גזורי השם תִּעְתֵּק וכן תֻּעְתַּק הם חידושיו של המילונאי ראובן אלקלעי, לפי הכתוב במילונו.
סוגי התעתיק
סוג אחד של תעתיק הוא תעתיק אותיות, או טרנסליטרציה, שבו כל אות או סימן בכתב של שפת המקור מוחלפים באות או סימן תואמים קבועים בכתב היעד. ניתן לראות סוג זה של תעתיק כהתאמת שיטת כתיבה אחת לאחרת.

סוג שני של תעתיק הוא תעתיק הגאים, או טרנסקריפטציה, שבו המילה נכתבת בשפת היעד בהתאם לאופן ההגייה. תעתיק מסוג זה שואף לכך שקורא התעתיק יוכל לבטא את המילה המתועתקת בצורה שתהיה ככל האפשר דומה לצורת המקור.

בדרך כלל מועדף תעתיק הגאים, משום שתעתיק אותיות גורם להגייה הרחוקה לעיתים מהביטוי המקורי. בתרגומים הראשונים לעברית לספריו של הסופר מייקל קרייטון (Michael Crichton), תועתק שמו בטעות כ"מייקל קריצ'טון", וזו תוקנה בתרגומים מאוחרים יותר. הוא הדין באשר לסופר סטיבן קינג (Stephen King), ששמו תועתק בחלק מהספרים "סטפן קינג". פחות שפר גורלו של הסופר האיטלקי איטלו זבבו (Italo Svevo), שבתרגום הראשון לספרו, שנעשה מאנגלית (ולא משפת המקור, איטלקית), נכתב שמו "סבבו", וכך נכתב השם גם בכל תרגומיו הבאים.

לעיתים תעתיק האותיות הופך לדומיננטי. את שם משפחתו של נשיא ארצות הברית אברהם לינקולן (Abraham Lincoln) מבטאים דוברי אנגלית "לינקן", אך דוברי עברית מבטאים זאת בהתאם לתעתיק האותיות, "לינקולֶן".

כיוון שלשיטות כתב שונות ולשפות שונות יש מאפיינים פונולוגיים שונים, במקרים רבים לא ניתן לבצע תעתיק "מושלם", דהיינו, כזה שיאפשר לקורא בשפת היעד לבטא את המילה המתועתקת כמו בשפת המקור. לכן, העוסקים בתיעתוק נאלצים "להתפשר" מדי פעם ולוותר על הדיוק הלשוני, במקרים שבהם דיוק זה גורם להגייה פחות קרובה למקור על ידי קורא בשפת היעד.

 ראו גם 
 פונולוגיה
 פונטיקה
 פונמה
 כתב
 תעתיק שמות לועזיים
 אלפבית פונטי בין-לאומי
 התעתיק מעברית ללועזית
 התעתיק מלועזית לעברית

לקריאה נוספת
 "כללי התעתיק", העברית, מחזור ס, חוברת א-ב, תשע"ב

 קישורים חיצוניים 

 כללי התעתיק, באתר האקדמיה ללשון העברית
עוזי אורנן, מבנה המילה והשתקפותו בניקוד ובתעתיק 
על התעתיק מעברית לכתב לטיני, העברית ס, חוברות א–ב (תשע"ב), עמ' 62–69, באתר האקדמיה ללשון העברית
 רונית גדיש, בין טרנסקריפצייה לטרנסליטרציה: התעתיק מעברית לאותיות לטיניות, העברית ס, א–ב (תשע"ב), עמ' 43–60

 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בלשנות