קיטל

קיטל ("גלימה" ביידיש) או "סַרְגֶנֶס" (ביידיש מערבית) היא גלימה לבנה שלובשים יהודים אשכנזים דתיים במועדים מיוחדים, בליל הסדר ובימים נוראים.

טעם לבישת הקיטל

לפי דעה אחת הקיטל מסמל ניקיון מן החטא כמו המלאכים. לפי סברה שנייה הקיטל נועד לעורר את האדם אל התשובה, משום שהקיטל מזכיר לו את יום המיתה בהיותו דומה לתכריכי המת. אכן יש שנהגו ללבוש קיטל התפור מכל עבריו ללא כפתורים ועיטורים, בדומה לתכריכים. 

טעם נוסף הוא שהקיטל נועד למשוך חסד ורחמים על האדם, שכן הצבע הלבן קשור למידת החסד.

זמן לבישת הקיטל
יום כיפור - לבישת הקיטל מוזכר בפירוש המפה של הרמ"א על השולחן ערוך לגבי יום הכיפורים. ובקהילות מסוימות נהוג ללבוש קיטל ביום הכיפורים בלבד. אמנם יש קהילות מסוימות, בעיקר מחסידי פולין (כגון גור), שאף ביום כיפור אינם לובשים קיטל. 

ראש השנה - בקהילות רבות נהוג ללבוש קיטל גם בראש השנה; כך הוא המנהג בעיקר בקהילות "אשכנז המערבי" (מערב אירופה), ובמיעוט מקהילות מזרח אירופה (בהן חסידויות מסוימות). אולם רוב החסידים וקהילות אשכנז המזרחיים נוהגים שרק בעלי התפילה, בעל תוקע והמקריא (ולעיתים גם הכהנים), לובשים קיטל בראש השנה.

הושענא רבה - יש שנוהגים ששליח הציבור לובש קיטל במהלך תפילות הושענא רבה, משום שיום זה נחשב ליום החיתום האחרון של ימי הדין. בחסידויות ירושלמיות וכן בחסידות סלונים נוהגים כולם ללבוש קיטל בהושענא רבה. 

יש שמנהגים ששליח הציבור לובש קיטל במהלך תפילת מוסף של שמיני עצרת, בו נאמרים פיוטי הגשם, ובמהלך תפילת מוסף של יום-טוב ראשון של פסח, בה נאמרת תפילת טל.

בנוסף, רבים נוהגים ללבוש קיטל במהלך ליל הסדר. יש סברה שאומרת כי הדבר נעשה כדי להבטיח שבבגד לא יהיו פירורי חמץ, דבר שמתאים רק לקיטל אותו נוהגים ללבוש ביום הכיפורים שהוא יום צום.

לבישת הקיטל בחתונה
שמאל|ממוזער|250px|חתן לבוש קיטל תחת החופה
מנהג נפוץ שהחתן לובש קיטל לראשונה בזמן החופה. המנהג ללבוש בגדים לבנים בחתונה מוזכר כבר אצל הרב אהרון הכהן מלוניל בספר אורחות חיים. וכלבו כתב שהוא לקיים מה שנאמר: בְּכָל עֵת יִהְיוּ בְגָדֶיךָ לְבָנִים. ובמטה משה כתב בטעם הדבר לרמז שעוונותיו נמחלים וחטאיו כשלג ילבינו טעם נוסף הוא על מנת להזכיר לו את יום המיטה, בכך שהוא לבוש בגד מתים, ועל ידי זה יתעורר לתשובה. הסבר נפוץ אחר גורס שהדבר בא לרמז על כך שביום הנישואין נמחלים כל עוונותיו של האדם, בדומה ליום כיפור. 

מנהג חב"ד בדורות האחרונים ללבוש קיטל פעם אחת בשנה בלבד, או ביום הכיפורים או תחת החופה. לפיכך חתן הלובש קיטל ביום חופתו, אינו לובשו שוב ביום הכיפורים שלאחריו. 

בקהילות אשכנז המערבי נוהגים שלא ללבוש קיטל בשנה הראשונה של הנישואין.

מנהגים שונים
הקיטל של הליטאים עשוי מבד רגיל, בדומה לחלוק רופאים. החסידים הירושלמים לובשים כתונת פסים לבנה וחלק מחסידי סלונים לובשים קפוטה חלקה בצבע לבן. במערב אירופה לבשו בגד יותר דומה לתכריכים שנקרא סַרְגֶּנֶס. הוא עשוי ללא כפתורים והולבש דרך פתח הצוואר.גם רבי מנחם מנדל שניאורסון אמר לאחד מחסידיו שקיטל "צריך להיות כזה שלובשים מעל הראש". ולא כמו אלו הפתוחים לפניהם עד למטה וסוגרים אותם בכפתורים. הערות התמימים ואנ"ש מוריסטאון תשנ"ד גיליון ט"ו (תשיז) עמ' 17. הובא במעשה מלך עמ' 275 לפעמים היה כובע מחובר לבגד. 

יש נוהגים שעד גיל 20 לא לובשים קיטל בימים הנוראים מכיוון שעד גיל 20 אין בית דין של מעלה מענישים. 

המנהג הנפוץ הוא שרק מי שנשוי לובש קיטל.

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בגדי שבת ויום טוב
קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:חלוקים וגלימות