שנדור פטפי

שנדור פטפי (בהונגרית: Petőfi Sándor; ) הוא המשורר הלאומי ההונגרי ודמות מפתח במהפכה ההונגרית של 1848.

תולדות חייו
פטפי נולד בכפר קישקרש (Kiskőrös) שבמרכז הונגריה, כ־100 ק"מ דרומה מבודפשט. שמו בלידה היה שנדור פטרוביץ' (Petrovics Sándor). הוא השתמש בשם המשפחה ההונגרי פטפי החל משנת 1842. אביו היה קצב ואימו משרתת, שניהם ממוצא סלובקי שדיברו הונגרית עדיין עם מבטא סלובקי. למשפחת האב היו גם שורשים סרביים רחוקים. מוצאו לא מנע ממנו להרגיש מדיארי או הונגרי בכל נימי נפשו. בגיל 16 עזב פטפי את לימודיו בבית הספר והחל ללמוד לבדו שפות זרות, בהן גרמנית, צרפתית ואנגלית. במקביל שיחק בלהקת תיאטרון חובבים. באותה עת החל לחבר שירים אפיים עממיים־כביכול שהידוע בהם הוא "יאנוש האביר" ולתרגם (או, נכון יותר, לכתוב שירה המבוססת על) שירי פרסי ביש שלי,  והיינריך היינה. כמו כן תרגם את מחזהו של ויליאם שייקספיר "קוריולנוס", תרגום הנחשב ליצירת מופת הונגרית ומשמש להצגת המחזה בתיאטרון.

בשנת 1846 שהה בטרנסילבניה (שהייתה באותה עת שטח הונגרי) ונשא לאישה את יוליה סנדרי (Júlia Szendrey), אם בנו היחיד.

בגיל 24 החל לעבור ברגל בין כפרי הונגריה. הוא חיבר שירי מחאה בהונגרית פשוטה, בניגוד לשירה הכבדה והמליצית שהייתה נהוגה בדורו. את חציו שילח בשתי קבוצות: הכובשים האוסטרים ששיעבדו את הונגריה, והאצילים ההונגרים ששיעבדו את העם במערכת פיאודלית אכזרית. לשיריו, שנכתבו בתבנית שירי עם, הותאמו לחנים עממיים פשוטים על ידי כפריים, שקיבלו בהתלהבות אותם ואת מסרי ההתנגדות והגאווה הלאומית-מדיארית הגלומים בהם.

שמאל|ממוזער|200px|פטפי מקריא את "Nemzeti dal" בחזית המוזיאון הלאומי של הונגריה ב-15 במרץ 1848 - ציור מאת מיהאי זיצ'י
עם פרוץ אירועי "אביב העמים" בפריז ולאחר מכן בווינה היה פטפי לנושא דגלו של העם ההונגרי. ב-3 במרץ 1848 היה בין מנהיגי המרד, כדובר העם לצד המנהיג הפוליטי לאיוש קושוט. ב־15 במרץ ניצב בפתח המוזאון הלאומי של הונגריה וקרא באוזני ההמון את "12 הנקודות" ואת שירו הלאומי "Nemzeti dal" ("שיר לאומי"), הפותח במילים:
שיר לאומי  Nemzeti dalעל רגליך, מדיאר! המולדת קוראת!עתה הוא הזמן, או לעולם לא!העבדים נהיה או בני חורין?זו השאלה, בחרו את תשובתכם! –בשם אלוהי ההונגריםאנו נשבעים,אנו נשבעים, לעולם לא נהיה עוד עבדיםלעולם לא עוד! Talpra magyar, hí a haza!
Itt az idő, most vagy soha!
Rabok legyünk vagy szabadok?
Ez a kérdés, válasszatok! –
A magyarok istenére
Esküszünk,
Esküszünk, hogy rabok tovább
Nem leszünk!

לאחר שהמהפכה עברה לשדה הפוליטי, הצטרף פטפי לצבא המהפכני שנלחם בטרנסילבניה מול צבא האימפריה הרוסית, שנקרא לסייע לשלטון האוסטרי בדיכוי המרד. הוא נראה חי לאחרונה ב-31 ביולי 1849 בסגשוואר (כיום, ברומנית, סיגישוארה). משערים כי נהרג בקרבות בסמוך לתאריך זה. הוא נקבר באופן אנונימי.

שירתו
פטפי חיבר כ-800 שירים, בהם שירי עם, שירי מחאה, שירי יין ושירי אהבה ליריים. כתיבתו מצטיינת בפשטות ובשימוש בשפה יום יומית, המשולבת בפראזות לאומיות ופאתוס. בנוסף, כתב בין 9 ל-11 אפוסים, שני מחזות, רומן ומסות המתארות את נדודיו ורעיונות על שירה, ספרות ולאומיות.

הוא תורגם ללשונות רבות, ושירתו היוותה דגם מופת לשירה לאומית אותנטית בעיני היינה (שכתב עליו בשירו "1849"), המשורר הפולני אדם מיצקביץ', הוגה הדעות הבריטי תומאס קרלייל, המשורר הצרפתי פרנסואה קופה וויקטור הוגו (שהזכיר את פטפי בשירו "נוף אירופי"), והמחזאי והמשורר הנורווגי הנריק איבסן (שכתב על פטפי בשירו "אל הונגריה"). על פי עדותו של אביגדור המאירי, הפציר בו חיים נחמן ביאליק לתרגם לעברית משירי פטפי מן הטעם הכפול של "הזרמת דם חי במחזור דמנו הספרותי" ושל "לקחת קצת פשטות שכזו".

פטפי והיהודים
המהפכה ההונגרית הצטיינה בהתנגדות לאנטישמיות ובדרישה ליברלית לשוויון דתי. פטפי כתב:

הנצחה
150px|ממוזער|שמאל|אנדרטת פטפי בבודפשט
150px|ממוזער|שמאל|פסל פרוטומה של פטפי באתר הזיכרון המוקדש לפטפי בעיר טרנוב בפולין
אחרי דיכוי מהפכת 1849-1848 כתבי פטפי זכו בהונגריה לפופולריות עצומה וגישתו הפטריוטית והמהפכנית שימשו כמופת עבור המהפכנים ההונגרים לדורותיהם, מכל צבעי הקשת הפוליטית.
כיום ניתן למצוא רחוב או כיכר פטפי בכל עיר או עיירה בהונגריה, ובדרך כלל לפחות פסל אחד שלו בכל יישוב הונגרי. בבודפשט לבדה ישנם (גשר פטפי), אחד עשר רחובות וארבע כיכרות הנושאים את שמו.
בבודפשט נפתח מוזאון וספרייה על שם פטפי.
אחת התחנות הרדיו הראשיות של בודפשט נקראת על שמו Petőfi Rádio Budapest
ב-1944-1876 פעל בהונגריה איגוד יוצרים על שמו.
בבודפשט על יד הקצה מצד פשט של הגשר אליזבת (ארז'בת) הוצבה אנדרטה של פטפי מטרקוטה, הגדולה מהחיים, יצירה של הפסלים מיקלוש איז'ו ואדולף הוסאר.
בשלהי המאה ה-19 -התחלת המאה ה-20 הוצבו פסלים דומים של פטפי ברבות מערי הונגריה. ב-1911 גם בעיר פוז'ון או פרסבורג, כיום ברטיסלבה, בירת סלובקיה, אז בממלכת הונגריה, ניצבה אנדרטה של פטפי בכיכר המרכזית של העיר. ב-1918 עת כיבוש העיר על ידי צבא הרפובליקה הצ'כוסלובקית הראשונה, הפסל פוצץ ושרידיו כוסו עד שהוחלפו בפסל של המשורר הסלובקי פבול אורסאג הווייזדוסלב. כיום קיים פסל של פטפי במקום אחר בברטיסלבה, בכיכר מדיץ (Medická záhrada)
בעיר אוז'גורוד (אונגוואר) בחבל זקרפטיה באוקראינה של היום, ישנה כיכר הנקראת שנדור פטפי.
גם בעיר טרנוב בגליציה בפולין ישנה כיכר לזכרו של פטפי, עם שער סקלרי המוביל אל פסל פרוטומה של המשורר ההונגרי
בעיר אוראדיה (נאג'וואראד) בחבלביהור בפרטיום, מערב טרנסילבניה, כיום ברומניה רחוב ופארק נקראים על שמו.
רחובות על שמו קיימים גם בסופיה, בירת בולגריה, באסטנה בירת קזחסטן

המלומד ההונגרי ממוצא גרמני הוגו מלצל תרם רבות להפת יצירותיו של פטפי מחוץ להונגריה

 שטרות ומטבעות 
בין 1932--31 ביולי 1946 הנפיק הבנק של הונגריה שטר של 50 פנגה עם דמותו
בין 1993-1947 היה בשימוש בהונגריה שטר של 10 פורינט עם דיוקנו
1948 - הונפק מטבע כסף חגיגי של 5 פורינט לכבוד מלאת מאה שנה למות המשורר והמהפכן
2023 - הונפק מטבע חגיגי של 200 פורינט לכבוד מלאת מתאיים שנה להולדתו
150px|ממוזער|שמאל|שטר של 50 פורינט מ-1932
150px|ממוזער|מרכז|שטר של 10 פורינט מ-1947
קרוי על שמו האסטרואיד 4483 Petöfi, חלק מהאסטרואידים מ"משפחת הונגריה"
בולי דואר עם דמותו
שני בולים הונפקו ב-12 ביוני 1919
חמישה בולים - ב-13 בינואר 1923 לכבוד מלאת מאה שנה להולדתו
בול אחד ב-16 באוקטובר 1948 בסדרת "משוררים וסופרים"
שלושה בולים - ב-31 ביולי 1949 - לכבוד מלאת שנה למותו
בול אחד - ב-15 במרץ 1952 בסדרת "גיבורי מהפכת 1848"
שלושה בולים הונפקו ב-30 בדצמבר 1972 לכבוד מלאת 150 שנה להולדתו

דמותו ויצירתו של פטפי במדיה אומנותית 
מוזיקה
המלחין פרנץ ליסט שהיה בן זמנו הלחין לזכרו של פטפי את המנגינה לפסנתר "Dem Andenken Petőfis" (לזכרו של פטפי).
הוא כתב גם לחנים לכמה משיריו של פטפי.
המלחין ההונגרי ינה הובאי כתב ב-1923 "סימפוניית פטפי" לרגל מלאת מאה שנה להולדת פטפי. היא בוצעה ב-2023 לרגל מלאת מאתיים שנה להולדתו של פטפי.
ספרות
בשנות ה-1940 המאוחרות שיריו זכו לתרגום רוסי משובח בידי בוריס פסטרנק
אינו טאמברג הלחין ספר שירים המבוסס על שיריו.

לקריאה נוספת
 אביגדור המאירי (תרגום ומבוא), משירי שנדור פטפי, הוצאת סיני 1961
 איתמר יעוז קסט, אהבה וחרות: מבחר שירים, מהדורה דו-לשונית, עקד, 1997

קישורים חיצוניים






הערות שוליים

קטגוריה:משוררים הונגרים
קטגוריה:מהפכנים הונגרים
קטגוריה:אביב העמים: אישים
קטגוריה:גיבורים לאומיים
קטגוריה:הונגרים ממוצא סלובקי
קטגוריה:הונגרים ממוצא סרבי
קטגוריה:לותרנים
קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:אישים שהונצחו בשטרות כסף הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1823
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1849