כוכב לכת ננסי

ממוזער|שמאל|400px|דיאגרמת אוילר לסיווג גרמי השמיים במערכת השמש, על שם לאונרד אוילר
כוכב לכת ננסי הוא סוג של גרם שמיים הדומה לכוכב לכת במערכת השמש, אך קטן ממנו. המונח הוגדר בהחלטה של האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי (ה-IAU) ב-24 באוגוסט 2006.

ההחלטה מגדירה כוכב לכת ננסי במדויק לפי התכונות הבאות:
 גרם השמיים נמצא במסלול סביב השמש.
 גרם השמיים הוא בעל מסה מספקת לכך שהכבידה העצמית שלו תתגבר על כוחות הגוף הצפיד שבו ותגרום לגרם לקבל שיווי משקל הידרוסטטי – כלומר, שצורתו תהיה "כמעט כדורית".
 במסלולו סביב השמש נשארו גופים זרים לאחר היווצרות גרם השמיים ("לא פינה את סביבותיו" במקור – זוהי לא הגדרה מדויקת).
 גרם השמיים איננו לוויין של כוכב לכת או של גרם שמיים אחר.
לפי הגדרה זו, פלוטו, שנחשב מאז גילויו לכוכב לכת, הוא כוכב לכת ננסי מכיוון ש"לא פינה את סביבותיו" – במסלולו נמצאת חגורת קויפר.

 רשימת כוכבי לכת ננסיים
לפי ההגדרה הזו, להלן רשימת כוכבי הלכת הננסיים שמוגדרים כמעט באופן ודאיהקריטריון של שיווי משקל הידרוסטטי יכול לקבל אישור רק בעת נחיתה של רכב חלל, מסודרים לפי גודלם:
 שם אזור במערכת השמש קוטר מסה ירחים שנת גילוי פלוטו חגורת קויפר 20 ± 2,370 ק"מ  ק"ג 5 1930 אריס הדיסק המפוזר 12 ± 2,326 ק"מ  ק"ג 1 2004גונגגונגהדיסק המפוזר50 ± 1,535 ק"מ  ק"ג12007 האומיה חגורת קויפר 175 ± 1,150 ק"מ  ק"ג 2 2004 מאקה-מאקה חגורת קויפר 200 ± 1,500 ק"מ  ק"ג 1 2005 קרס חגורת האסטרואידים 3.2 ± 974.6 ק"מ  ק"ג 0 1801אורקוסחגורת קויפר25 ± 917 ק"מ ק"ג12004סדנההדיסק המפוזר135 ± 1,025 ק"מ ק"ג02003קווה-ווארחגורת קויפר40 ± 1,090 ק"מ ק"ג12002

למרות ההגדרה החדשה, הגדרות אחרות, כגון אסטרואיד ו"עצם בחגורת קויפר" הן עדיין בתוקף. מונחים אלו מבוססים על מיקומו של גרם כלשהו במערכת השמש ו/או הרכבו וההיסטוריה שלו. קרס הוא עדיין האסטרואיד הגדול ביותר ופלוטו הוא עדיין עצם בחגורת קויפר למרות הגדרתם החדשה בתור כוכבי לכת ננסיים.

הגדרתו של כארון, שכרגע נחשב כירח של פלוטו, אינה ברורה דיה. זאת, מכיוון שאין כיום הגדרה מדויקת המבחינה בין מערכת של גרם שמיים ולווינו לבין מערכת כפולה. מכיוון שכארון הרבה יותר גדול יחסית לעצם אותו הוא מקיף (בהשוואה ללוויינים אחרים), ומכיוון שלמערכת פלוטו וכארון יש מרכז מסה הנמצא מחוץ לפלוטו, ייתכן שבעתיד המערכת תחשב כמערכת כפולה, וכך יוגדר גם כארון בתור כוכב לכת ננסי. נכון ל-2020, כארון אינו מוגדר ככוכב לכת ננסי.

לפי האסטרונום מייקל בראון, אשר היה אחד המובילים בשינוי ההגדרות, יש מספר מועמדים נוספים להיות כוכבי לכת ננסיים. נכון ל-2025, הם:
 10 מועמדים שהם "כמעט באופן ודאי" (nearly certainly) כוכבי לכת ננסיים: הרשימה לעיל וכן 120347 Salacia
 27 גופים שהם בסבירות גבוהה (highly likely) כוכבי לכת ננסיים
 68 גופים שסביר (likely) שהם כוכבי לכת ננסיים
 130 גופים שהם כנראה כוכבי לכת ננסיים
 741 גופים בסבירות להיות כוכבי לכת ננסים

תצפיות שבוצעו על ידי הטלסקופ הגדול מאוד, במערך מצלמות SPHERE  בשנים 2017–2018, ואשר תוצאותיהן הוכרזו בסוף 2019, מראות שלהיגיאה יש צורה כדורית, המעידה על שיווי משקל הידרוסטטי, ולכן מועמד להיות כוכב לכת ננסי.

גודל ומסה של כוכבי לכת ננסיים

בהחלטה של איגוד האסטרונומיה הבין-לאומי שצוינה לעיל לא צוינו גבולות עליונים ותחתונים לגודלם ולמסתם של כוכבי לכת ננסיים. טכנית, אין גבול עליון, וגרם יותר גדול או בעל יותר מסה מכוכב חמה ש"לא פינה את סביבותיו" עדיין יכול להיות מסווג בתור כוכב לכת ננסי.

הגבול התחתון מתקבל מהצורך בשיווי משקל הידרוסטטי, אך לא ידוע עדיין מהם הגודל או המסה המינימליים הדרושים לכך. תצפיות אמפיריות מרמזות שגבול כזה יכול להיות תלוי בהרכבו ובהיסטוריה של הגרם המדובר. בטיוטה המקורית של ההחלטה שיווי משקל הידרוסטטי הוגדר כתכונה של גופים "בעלי מסה של לפחות  ק"ג וקוטר של לפחות 800 ק"מ", אך נוסח זה לא נשאר בהחלטה הסופית.

לפי אסטרונומים מסוימים, ההגדרה החדשה יכולה לכלול עד 45 כוכבי לכת ננסיים.

ביקורת
הגדרת כוכב לכת ננסי והבחנה בין כוכב לכת רגיל לבין כוכב ננסי עוררה ביקורת קשה בקרב מדענים פלנטריים ודיונים ממשיכים להתקיים גם שנים לאחר ההגדרה. בין נקודות הביקורת ניתן לציין את ההתמקדות במערכת השמש (במקום הרחבה למערכות פלנטריות אחרות), חוסר הגדרה קוהרנטית ל"לא פינה את סביבותיו" (שכן גם לכוכבי לכת גדולים כמו צדק יש אסטרואידים טרויאניים) ואף חוסר מקצועיות של  האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי.

קישורים חיצוניים

 נוסח ההחלטה המלא (החלק הרלוונטי הוא החלטה 5A) (באנגלית)


הערות שוליים

*
קטגוריה:גרמי שמיים
קטגוריה:מערכת השמש
קטגוריה:מושגים באסטרונומיה