כורכום

שורש הכורכום|250px|שמאל|ממוזער
אבקת כורכום|200px|שמאל|ממוזער
כֻּרְכּום (שם מדעי: Curcuma longa, בעברית: כורכומה ארוכה) הוא צמח רב-שנתי במשפחת הזנגביליים, המוכר בעיקר כתבלין וכתרופה ביתית.

מוצא הצמח בתת-היבשת ההודית ודרום-מזרח אסיה. צמח הכורכום בעל קנה שורש דמוי פקעת. גבעולי הצמח יכולים להגיע עד לגובה של שלושה מטרים. הצמח בעל עלים גדולים, פורח בסתיו בשיבולת צפופה. ריבוי צמח הכורכום נעשה על ידי חלוקת הפקעת. קנה השורש הוא בצבע כתום ועטוף בקליפה חומה, והוא מזכיר בצורתו את קרוב משפחתו של הכורכום - הזנגביל.

הכורכום מכיל חומר שנקרא כורכומין. בכורכום נעשה שימוש ברפואה המסורתית, אבל אין לו יעילות רפואית קלינית.

כתבלין

הכורכום משמש בבישול בעיקר בצורתו הטחונה, ולעיתים בשימוש בשורשים מיובשים או טריים. אבקת התבלין הנמכרת בשווקים כתבלין טהור, או בתערובת עם תבלינים או חומרים נוספים. לתבלין המופק מהשורש המיובש והטחון צבע צהוב עז, וריח ייחודי. בתיבול הוא מעניק למאכלים צבע זהוב וטעם עדין.

הכורכום מרכיב חשוב בתערובות המסאלה (קארי) ההודיות והחווייג' התימני וכן מסייע במתן צבע אופייני לרוטב חרדל.

לדעת רבים הכורכום לא כלול באיסור אכילת קטניות בפסח הנהוג בקרב יהודי אשכנז.

שימושים רפואיים

בצורתו הטריה מכיל הכורכום אשלגן, חומצה אסקורבית (ויטמין C), בטא-קרוטן וחומרים מעכבי חמצון.

המרכז הארצי לבריאות משלימה ואינטגרטיבית (NCCIH) של המכונים הלאומיים לבריאות בארצות הברית ערך סיכום על האפקטיביות הרפואית של הכורכום. בסיכום נרשם שאף על פי שנעשו מחקרים רבים על מרכיבי הכורכום, השפעותיהם הרפואיות עדיין לא ברורות. החומר הפעיל בצמח הכורכום נקרא כורכומין (Curcumin). לכורכום ולכורכומין מגוון פעולות ביולוגיות, אך קשה לחקור אותן מכמה סיבות. ראשית, הכורכומין אינו יציב ומשתנה בקלות לחומרים אחרים. שנית, כשצורכים כורכום באופן אוראלי, הזמינות הביולוגית שלו נמוכה, ורק מעט ממנו מגיע לזרם הדם. שלישית, קיימת שונות גבוהה בהרכב החומרים של מוצרי כורכום וכורכומין.

הכורכומין נחקר בהקשר לפעילותו האפשרית נגד דלקת וכטיפול לסרטן ושימושים רפואיים נוספים. חרף מספר הרב של המחקרים בתחום, לא נמצאו ראיות ליעילות מספקת של הכורכומין לטפל בבעיות אלה. מחקר שנערך בבית החולים שיבא מצא כי כורכומין מסייע בטיפול במחלת קוליטיס כיבית, אולם שותף למחקר הדגיש כי ריכוז הכורכומין בכורכום, 5%, נמוך מכדי שצריכת כורכום תהווה טיפול במחלה.

צריכת כורכום במינונים גבוהים מהנמצא בדרך-כלל במזון, עלולה להיות מסוכנת לנשים בהיריון. עדיין לא ברור אם השימוש בכורכום בטוח בתקופת ההנקה.

קישורים חיצוניים

 הכורכום ביהדות
 תמי אדיב ורינת זיו, שגעת הכורכום: על מה כל הרעש? באתר שירותי בריאות כללית, 8 ביוני 2017

 מעין ברנע־זהר, גילויים חדשים על הכורכום, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 10 בינואר 2023


 הערות שוליים 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:זנגבילאים
קטגוריה:אבקות מזון