בסיס חיל האוויר לוד

בסיס חיל האוויר לוד (בח"א 27) היה בסיס טיסה ותובלת אוויר של חיל האוויר הישראלי. הבסיס שכן בצמידות לנמל התעופה בן-גוריון והשתמש באותם מסלולי הטיסה של השדה האזרחי. בשנת 2008 החלה סגירתו של הבסיס בשלבים, עד שבינואר 2010 נסגר סופית ורוב יחידותיו הועברו לבסיס נבטים.

 היסטוריה 
 הקמת שדה התעופה 
שדה התעופה המשמש את נמל התעופה האזרחי בן-גוריון ואשר שימש גם את הבסיס הצבאי בח"א 27, תוכנן והוקם על ידי שלטונות המנדט הבריטי בשנות ה-30 של המאה ה-20. בשנת 1934 החלה בניית השדה ובשנת 1937 נחנכו מסלולי הבטון הראשונים שאורך כל אחד מהם עמד על 800 מטר ורוחבם הגיע ל-100 מטר. הבריטים העניקו לשדה את השם "שדה התעופה וילהלמה", על שם המושבה הטמפלרית הסמוכה וילהלמה (לימים מושב בני עטרות).

בתחילה שימש שדה התעופה כשדה אזרחי בלבד, אולם במחצית שנת 1942, נסלל בשדה מסלול נוסף על ידי כוחות אמריקאים ומחודש יולי 1942 ועד נובמבר שנת 1943, הוצבו והופעלו מהשדה מטוסי B-17 מבצר מעופף ו-B-24 ליברייטור של "חיל האוויר המזרח־תיכוני של צבא ארצות הברית" (US Army, Middle East Air Force).

ב-1 במרץ 1943, בעקבות התפשטות הלחימה במזרח התיכון במסגרת מלחמת העולם השנייה, הוסב לשדה תעופה צבאי של חיל האוויר המלכותי הבריטי, בשם RAF Lydda.

בשנת 1946 שב השדה לפעול במתכונת אזרחית.

באפריל 1948 נפסקה פעילותו האזרחית של השדה במסגרת המנדט הבריטי והוא הועבר לידי הלגיון הערבי. ביולי 1948 במהלך מלחמת העצמאות (במסגרת "מבצע דני"), נכבש שדה התעופה מידי הלגיון הערבי על ידי חטיבה 8 בפיקודו של יצחק שדה. בנובמבר 1948 נפתח השדה כשדה התעופה הרשמי של מדינת ישראל, ושמו שונה ל"שדה התעופה לוד".

במהלך מלחמת סיני פעלה בבסיס טייסת 200 הצרפתית הזמנית. הטייסת הורכבה מ-18 מטוסי F-84 ת'אנדרג'ט צרפתיים. המטוסים וטייסיהם הצרפתיים הגיעו מבסיס אווירי סיינט דיזייה  מלהקי היירוט הצרפתיים: EC. 1/2 Cigognes, EC. 2/2 Côte-d'Or, EC. 3/2 Alsace. לצדה פעלו טייסת 199 וטייסת 201 הצרפתיות הזמניות, שכללו מטוסי דאסו מיסטר 4 והוצבו בבסיס רמת דוד.

בסיס חיל האוויר הישראלי 
באוגוסט 1958 מונה המנהל האזרחי של שדה התעופה למפקדו בחירום. במחצית השנייה של 1959 הוקמה מסגרת ארגונית צבאית במילואים בשדה. שנקראה בח"א 27. המסגרת החדשה הוכפפה ברגיעה לבסיס תל נוף ובחירום למפקדת חיל האוויר.

ב-15 במאי 1963 הוקם בשדה התעופה לוד, גף טיסה צבאי (כשלוחה של טייסת 103) שהיה כפוף לבסיס תל-נוף ושכלל חמישה מטוסי סטרטוקרוזר ("ענק") מדגם אזרחי שנרכשו בארצות הברית, וזוג מטוסי דקוטה. באותה שנה הוקמה יחידת הקישור לתעשייה אווירית 231. ב-1 ביולי 1964 הפך הגף לטייסת "הבינלאומית", היא טייסת 120.

ב־15 במרץ 1965 הוקם בח"א 27 כבסיס סדיר, לקראת קליטת סוללות ההוק.

במאי 1967, שבועיים לפני פרוץ מלחמת ששת הימים, הובאה טייסת 107 לפריסה בבסיס, כדי שלמטוסי האוראגן קצרי הטווח יהיה קל יותר להגיע לחזית המצרית.
ב-1 ביוני 1971 הוקמה טייסת 122, כטייסת דקוטות.

ב-14 באוקטובר 1973 הוקמה טייסת 131, כטייסת "קרנפים".

ב-15 באוגוסט 1974 הועברה "טייסת 103" מבסיס תל-נוף לבסיס לוד, וזאת במסגרת ריכוז מטוסי התובלה בשדה, כבסיס מטוסי התובלה הבינונית והכבדה.

בשנת 1987 נפתחה בבסיס "טייסת נווטי תובלה ומכוננים" (נתו"ם) שהיא מגמה בקורס הטיס ושלוחה של בית הספר לטיסה.

הבסיס, טייסותיו ויחידותיו, היו מעורבים במבצעים והפעולות הבאים (רשימה חלקית מאוד):
 מבצע אנטבה (שנת 1976)
 מבצע משה (נובמבר 1984 עד ינואר 1985)
 מבצע שלמה (שנת 1991)
 "מבצע ניצני תקווה" בעת רצח העם ברואנדה (שנת 1994)
 משלחת רפואית של צה"ל למקדוניה, להגשת סיוע רפואי לפליטי המלחמה בקוסובו (שנת 1999)

 סגירת הבסיס 
ב-25 באוגוסט 2008, כחלק מהמגמה הכלל־צה"לית של העברת בסיסים מהמרכז לנגב, הועברו כמעט כל טייסות התובלה של חיל האוויר וכמעט כל היחידות אשר פעלו בבח"א 27, לבסיס נבטים שבנגב הצפוני.

הבסיס היה החלוץ בצה"ל בירידה לנגב, ועלוּת העברתו, ובכך העברת מרבית יחידותיו אל בסיס נבטים, הוערכה ב-1.62 מיליארד שקל נכון לאוגוסט 2008.

הבסיס נסגר בהדרגה. בשלב ראשון, עד 27 באוגוסט 2008 (תאריך שבו התקיים טקס הסגירה הרשמי), עברו רוב טייסות ויחידות הבסיס (למעט טייסת 122, יחשת"פ וי"ק 533) אל בסיס נבטים. טייסת 122 עברה לנבטים ב-8 בפברואר 2009, ועד תחילת ינואר 2010 הועברו היחידות הנותרות משטח הבסיס. יחשת"פ עברה לשני מיקומים חדשים, לבנין הכנרית במטה חיל האוויר שבמחנה הקריה ולבסיס פלמחים. י"ק 533 עברה לבית הספר לנ"מ.

בחודש מרץ 2010 הועבר שטחו של הבסיס (כ-1,500 דונם) לאחריותו של משרד הביטחון, לצורך שיקום המקרקעין והמים, ולאחר מכן לידי מינהל מקרקעי ישראל.

בדצמבר 2014 הודיע משרד הביטחון כי פינוי הבסיס הושלם. במסגרת הפינוי נהרסו חלק מהמבנים וכן פונו 50 אלף מ"ר של גגות אזבסט.

נכון לשנת 2023, עדיין בוצעו סקרי קרקע ובדיקות להימצאות גזים וכימיקלים בעומק האדמה, בכל שטח הבסיס שפונה. בבדיקות וסקרים אלה, נמצאו חריגות של עשרות אחוזים מעל התקנים, בקיומם של כימיקלים וגזים רעילים בקרקע. נכון לחודש אוקטובר 2023, טרם הסתיימה החקירה הכוללת בשטח.

לפי החלטות ממשלה והסכמים בין הגופים השונים, חולק שטח הבסיס בין התעשייה האווירית, שקיבלה את כל השטח הבנוי (כ-500 דונם), ורשות שדות התעופה, שקיבלה את כל שטח רחבות המטוסים ומסלולי ההסעה, מהכביש המנהלתי המקביל למסלול המזרחי, ומערבה (כ-1,000 דונם).

 יחידות ששכנו בבסיס 

 חיל האוויר המלכותי 
החל משנת 1938 ואילך, הוצבו בשדה והופעלו ממנו הטייסות הצבאיות שלהלן:
 20px טייסת RAF 14 – מטוסי בריסטול־בלנהיים IV (שנת 1941).
 20px טייסת RAF 33 – גף מטוסי גלוסטר גלדיאטור (שנת 1938).
 20px טייסת RAF 55 – גף מטוסי מרטין בולטימור (שנת 1942).
 20px טייסת RAF 134 – מטוסי סופרמארין ספיטפייר VB (שנת 1942).
 20px טייסת RAF 162 – גף מטוסי בריסטול־בלנהיים V (שנת 1942).
 20px טייסת RAF 203 – מטוסי בריסטול־בלנהיים IV (שנת 1941).
 20px טייסת RAF 211 – מטוסי בריסטול־בלנהיים I (שנת 1941).
 20px טייסת RAF 294 – גף מטוסי ויקרס ולינגטון (שנת 1944).
 20px טייסת RAF 1413 – מטאורולוגית (משנת 1942 ועד 1943, ושוב ב-1945).
 20px טייסת RAAF 3 – מטוסי קרטיס P-40 טומאהוק (שנת 1941).
 20px טייסת RAAF 459 – מטוסי לוקהיד־הדסון III (עד 1943).

אחרים 
 20px "להק הפצצה זמני מס' 1" (1st Provisional Bombardment Group) שאוּרגן לאחר מכן כ"להק מבצעים משלוחי מס' 376"  – החל מחודש יולי 1942 ועד נובמבר שנת 1943, הוצבו והופעלו מהשדה מטוסי B-17 מבצר מעופף ו-B-24 ליברייטור של "חיל האוויר המזרח־תיכוני של צבא ארצות הברית" (US Army, Middle East Air Force) שהשתייך לחילות האוויר של צבא ארצות הברית.
 20px טייסת 200 הצרפתית הזמנית – הטייסת הורכבה מ-18 מטוסי F-84 ת'אנדרג'ט צרפתיים. המטוסים סומנו ברונדל של חיל האוויר הישראלי, אך נשאו על זנבם את סמלי הטייסות הצרפתיות (ראו תמונות: (1)(2)). המטוסים וטייסיהם הצרפתיים הגיעו מבסיס אווירי סיינט דיזייה  מלהקי היירוט הצרפתיים: EC. 1/2 Cigognes, EC. 2/2 Côte-d'Or, EC. 3/2 Alsace. טייסת 200 הוצבה בשדה לצורך מבצעיי קדש ומוסקטר והתקיימה לזמן קצר (27 באוקטובר 1956 עד דצמבר 1956).

חיל האוויר הישראלי
 25x25px|לא ממוסגר טייסת 103 – "טייסת הפילים"
 25px טייסת 120 – "הבינלאומית" 
 גף סיורי ים – המופעל במשותף על ידי חיל האוויר וחיל הים 
 25px טייסת 122 – "טייסת הדקוטה"
 25px טייסת 131 – "טייסת הציפור הצהובה" 
 יטנ"מ 136 (יחידת טילי נ"מ 136) – 2 סוללות טילי "הוק" – סטנ"מ א' (סוללת טילי נ"מ) וסטנ"מ ב', החל משנת 1965, גם בתקופת מלחמת יום כיפור.
 טייסת 145 – יחידת מילואים על בסיס מטוסי ארקיע.
 יחידת קישור לתעשייה אווירית 231 – הוקמה ב־1963.
 25px יחידת בינוי 305 – "יחידת בינוי מרחבית" של חיל האוויר שהייתה כפופה פיקודית למפקד בח"א 27, ומקצועית לרמ"ח בינוי בלהק ציוד. היחידה נתנה שירותי בינוי, אחזקת מבנים ומערכות לבח"א 27 ולבסיסים במרחב המרכז: שדה דב, פלמחים, סירקין, ביסל"ח 314, מחנה "מגדל צדק" (ליד ראש העין), ביסנ"מ 883 בהרצליה, מטה חיל האוויר ומגדלי ה"כנרית" בתל אביב. היחידה נסגרה ב-21 באוגוסט 2008.
 יחידת חי"ק 374 – יחידת לוחמה אלקטרונית ונל"א (נגד ל"א) – גף "אבן שיש" מוטס. פעלה באמצעות טייסות התובלה לאורך תקופה ארוכה, גם במלחמת ששת הימים, במלחמת יום כיפור, ובמלחמת שלום הגליל.
25px י"ק 533 – יחידת הקשר של חיל האוויר 
 25px יחידה 555 – יחידת ל"א מוטסת. עברה לבסיס באפריל 1970, מספר חודשים לאחר הקמתה. פעלה במסגרת טייסת 122, בגף "כוכב חמה" ומאוחר יתר גם במסגרת טייסות תובלה אחרות
 25px יחידת העמסה 757
 גדוד נ"מ 935 – הובא לפריסה בעת מלחמת יום כיפור. לגדוד צורפו שתי סוללות 40 מ"מ מילואים מגדוד 883 וארבע סוללות תותחים 20 מ"מ נגרר משלו.
 25px יחשת"פ 5620 – היחידה לשיתוף פעולה (בין חילות היבשה לבין חיל האוויר).
25px יה"ק 5700 – מפקדת יחידות הנחתה קדמית
25px אס"מ 5708 – יחידת איסוף מוטס. היחידה הוקמה ב־15 בפברואר 1977, ובסוף 1980 הועברו נציגי חיל האוויר מבסיסי יחידת האיסוף המרכזית של אמ"ן לאס"מ. ביוני 1991 הוכפפה היחידה פיקודית לבח"א 27 (בה שכנה מהקמתה) ומקצועית לראש להק המודיעין. היחידה עסקה בתחום מודיעין אותות אלקטרוניים (SIGINT) על ידי הפעלה של מערכות "אלינט" (ELINT) שהותקנו במטוסי בואינג 707 וכונו בחיל האוויר "ברבור". מערכות אלה מאתרות ומזהות מכ"מים (לרבות סוללות טק"א ומערכות נ"מ אחרות), כמו כן, עסקה היחידה בהפעלת נח"אים (נציגי חיל האוויר) במטוסי בואינג 707 שכונו "טופז" שהיו מטוסי "סיגינט" (SIGINT) של אמ"ן – פלטפורמות המטוסים תוחזקו והוטסו על ידי חיל האוויר, אך המערכות שבתוכן הופעלו על ידי יחידה של אמ"ן ובסיסי יחידה 8200. שני סוגי המטוסים הופעלו מבח"א 27.

 סמל הבסיס וסמלי הטייסות התומכות  

מפקדי הבסיס 
250px|ממוזער|שמאל|מפקדי בח"א 27 לדורותיהם, בבסיס נבטים – משכן מורשת והנצחה
להלן שמות מפקדי הבסיס:
שםתקופת כהונההערותסא"ל אשר זיכרמן (בר-ניר)15 במרץ 1965 – אל"ם משה פלד (פלדמן)  1967  מפקד הבסיס במלחמת ששת הימים.אל"ם אליהו שושני1967–1968 סא"ל שמואל כסלו  1968–1971 מפקד הבסיס במלחמת ההתשה, לאחר מכן, ב-1971 מונה למנהל נמל התעופה אל"ם מנחם זהבי  1971–1975  מפקד הבסיס במלחמת יום הכיפורים אל"ם עזרא דותן  1975 אל"ם עמי אילון  1975–1978 מפקד הבסיס במבצע יונתן אל"ם יהושע (שיקי) שני  1978–1982  מוביל מבנה ההרקולסים במבצע יונתן, לימים נספח צה"ל בארצות הברית בדרגת תת-אלוף אל"ם אבינעם מימון  מאי 1982 – אוגוסט 1985 אל"ם בני ליבנה אוגוסט 1985 – יולי 1987 אל"ם נתן דביריולי 1987 – מרץ 1989טייס במבצע יונתן ובמבצע משה, העלאת יהודי אתיופיה מסודאן אל"ם אסף אגמון  מרץ 1989 – יולי 1991  לימים נספח צה"ל ביפן ובקוריאה הדרומית בדרגת תת-אלוף אל"ם מנשה טרם  יולי 1991 – מאי 1993 אל"ם יצחק ברנדט  מאי 1993 – אוגוסט 1995אל"ם נחמיה שלםאוגוסט 1995 – אוגוסט 1997 אל"ם אמיר השכל  אוגוסט 1997 – מאי 1999 לימים ראש להק כוח האדם בדרגת תת-אלוף אל"ם נתן ברזילי  מאי 1999 – ספטמבר 2001 אל"ם דני גנות  ספטמבר 2001 – 2004 לימים ראש להק כוח האדם בדרגת תת-אלוף אל"ם אודי בר-עוז  2004–2006  לימים תת-אלוף אל"ם דניאל שלייפר  2006–2008  מפקדו האחרון של הבסיס

 לקריאה נוספת 
  (בערך: בח"א 27)

 קישורים חיצוניים 
 Airliners.net – תצלום אווירי. מבט מכיוון רחבת טייסת 120, אל "רחבת ורד" והעיר אור יהודה (23 באוקטובר 1995) 
 אור הלר, "ההרקולסים עוברים דירה", באתר nana10, 25 באוגוסט 2008. מאורכב בארכיון האינטרנט
  בח"א 27 לא גר כאן יותר, באתר דובר צה"ל, 13 בינואר 2010. מאורכב בארכיון האינטרנט
 לא גר כאן יותר: הושלם פינוי בח"א 27, באתר משרד הביטחון, 28 בדצמבר 2014

 הערות שוליים 

קטגוריה:בסיסי חיל האוויר הישראלי שנסגרו
קטגוריה:בסיסי חיל האוויר המלכותי בארץ ישראל
קטגוריה:בסיסי חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:נמל התעופה בן-גוריון