אלעזר החורני

אלעזר החורני או חורן (בנוסח המקור היווני: Αυραν, אֲוָרָן; נהרג בשנת 162 לפנה"ס) היה בנו של מתתיהו החשמונאי ואחיו של יהודה המכבי. נודע בגלל מותו בקרב בית זכריה כשחיסל פיל שחשב שעליו נמצא מנהיג האויב, תוך לקיחת סיכון רב.

מעט מאוד ידוע על אלעזר, מלבד סיפור מותו. על פי מגילת אנטיוכוס, ראה בו מתתיהו הכהן את הקנאי שבאחים, דוגמת פנחס בן אלעזר הכהן. בספר חשמונאים ב' (פרק ח, 23) מסופר שאלעזר קרא לפני החיילים מספר הקודש לפני היציאה לקרב.

מותו
על פי המסופר בספר חשמונאים א', במהלך קרב בית זכריה, זיהה אלעזר פיל שהוא שיער שעליו נמצא המלך אנטיוכוס החמישי, בשל שריונו המיוחד, והחליט לסכן את חייו על מנת להציל את עמו:

אולם מעשהו של אלעזר לא הביא לכך ששאר צבאו של יהודה ילחם נגד צבאו העצום של ליסיאס והקרב הסתיים בהפסד. יוסף בן מתתיהו מסכם את הפרשה בכך שאף על פי שאלעזר הצליח להרוג חיילים רבים, לא עלתה לו תועלת ממעשהו, חוץ משם העולם שעשה לעצמו.

יש המפקפקים באמיתות סיפור זה (למשל החוקר בצלאל בר כוכבא), במיוחד בכך שדקירת החנית כשלעצמה המיתה את הפיל. 
ישנם נימוקים נוספים לחשד במהימנותו של סיפור זה. יחיעם שורק טוען כי דרכו של אלעזר אל הפיל הגבוה בעל השריון המיוחד הייתה חסרת סיכוי מול אלפי הרגלים, מאות הפרשים ואפיריוני הקרב שהיו על גבם של הפילים. שורק טוען כי ישנן סיבות נוספות לזיוף סיפור זה: לצורך הסבר נסיגתו של יהודה משדה הקרב לאחר שראה את יחס הכוחות בקרב, או כדי לשמור על דימוי הגבורה והאומץ של החשמונאים.

גרסה אחרת על מותו של אלעזר מופיעה במגילת אנטיוכוס, ובה נאמר שאלעזר טבע בפרש הפילים: .

אומנם הגרסה מתקבלת במבט ראשון כגרסה לא סבירה, אולם למעשה היא אפשרית הואיל ולפי ספר חשמונאים א, מספר הפילים בקרב היה 32 שזה מספיק לצורך הצטברות צואה עד כדי סכנת טביעה. אם הלוחמים ניסו להתגנב למקום האויבים, אפשרי שנכנסו לביוב שם אלעזר לא הצליח לשחות, או אולי איבד הכרה מחבטה, וכך טבע.

מאיר בר-אילן טוען שכאשר בוחנים את המוטיבים של מחברי ספר מקבים א ומגילת אנטיוכוס, ניתן להבחין, כי לשניהם הייתה סיבה לתאר את מות אלעזר כדבר הירואי, אולם מגילת אנטיוכוס מייחסת לאלעזר מוות משפיל מאוד. ידוע שמגמת מגילת אנטיוכוס היא לתאר את החשמונאים בצורה חיובית מכיוון שהיא מספרת על כך שיוחנן הרג 772,000 איש לבדו, ולכן אין למחבר מגילת אנטיוכוס סיבה לתאר את מות אלעזר באופן משפיל זה, אילו לא הייתה זאת האמת.

קברו
לפי ספר מקבים א, שמעון, אחיו של אלעזר, הקים מאוחר יותר במודיעים מתחם קבר למשפחתו, שכלל שבע פירמידות, עבור שני הוריו וחמשת בניהם. לדברי מחבר הספר, מתחם הקבר עדיין קיים בימיו, ולפי דברי אוסביוס, שחי במאות ה-3 וה-4 לספירה, מתברר כי קברים אלה או לפחות שרידים שלהם עדיין היו קיימים במקומם בימיו.

על פי מסורת מימי הביניים, המופיעה בספר המסע של יעקב בן נתנאל הכהן (נכתב בין השנים 1153–1187), אלעזר נקבר באחד משערי העיר עכו.

הנצחה
מות אלעזר זכה לחשיבות רבה בנצרות. בין היתר, תיאור רמיסתו על ידי הפיל שהמית מופיע רבות באמנות ימי הביניים.

היישוב אלעזר, הנמצא בקרבות מקום לקרב בית זכריה, נקרא על שמו של אלעזר. בנוסף, נקראו על שמו של אלעזר רחובות ברחבי ישראל: בירושלים - "אלעזר המכבי", בתל אביב - "אלעזר החורני", בית חשמונאי - "אלעזר החורני".

עץ משפחה של השושלת

קישורים חיצוניים

.
 מאיר בר-אילן, "מותו של אלעזר בקרב בית זכריה", מחקרי יהודה ושומרון, ג (תשנ"ג - 1993) קדומים - אריאל, עמ' 117–125. 


הערות שוליים


קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מרד החשמונאים: אישים
קטגוריה:חשמונאים
קטגוריה:אישים שהקריבו את עצמם
קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:חללי קרבות
קטגוריה:יהודי המאה השנייה לפנה"ס