ר"ן

רבי נסים בן ר' ראובן גִירוֹנְדִי (הר"ן או הרנב"ר) (ה'ן', 1290 בערך – ט' בשבט ה'קל"ו, 31 בדצמבר 1375 או 1 בינואר 1376) היה מן הראשונים בספרד. המקובל מבין פרשני הרי"ף, פוסק הלכה ומגדולי פרשני התלמוד, שחיבוריו מהווים גם היום אבן יסוד בלימוד העיוני בתלמוד ובלימוד ההלכה

הר"ן היה בעל השכלה מדעית, פילוסופית ורפואית. היה משמונת הפוסקים המוערכים ביותר על ידי רבי יוסף קארו על פי הקדמתו לספרו "בית יוסף".

תולדות חייו
הר"ן נולד בספרד בערך בשנת ה'ן' (1290). מקום לידתו המדויק אינו ידוע, אך על פי כינויו 'גירונדי' ייתכן שנולד בעיר גירונה.. את תורתו למד מאביו, ר' ראובן בן ר' נסים, וכן למד אצל רבי פרץ הכהן. על כתביו וסגנון לימודו ניכרת השפעתו של רבי דוד בונפיד, שאותו הרבה לצטט בחידושיו למסכת סנהדרין ולמסכת פסחים (לעיתים ציטט אף פסקאות שלמות מחיבורו). כמו כן, למד מפי תלמידי חכמים נוספים בדורו אשר שמותיהם טרם פוענחו לעת עתה. היה בקשרי ידידות עם בן דורו ר' וידאל די טולושא, מחבר מגיד משנה על הרמב"ם.

בבגרותו שימש דיין ומורה הלכה בברצלונה. כמו כן, לימד והעמיד ישיבה בברצלונה. בעת כהונתו כרבה של קהילת ברצלונה ניסה הר"ן להוכיח את עשירי הקהילה על דרכם, כפי הנראה משום שסבר כי העשירים בדורות שלפני גירוש ספרד החלו לזלזל בשמירת מצוות. ניסיון התוכחה לא עלה בידו שכן עשירי הקהילה סירבו לשנות את אורחות חייהם ולשמור מצוות באופן קפדני יותר.
תיאור הדברים מובא בשו"ת שכתב תלמידו הריב"ש: .

במרוצת הזמן עלתה קרנו, ונחשב לראש הקהילה היהודית בספרד, כמו הריטב"א והרשב"א בדור שלפניו. גם בקרב הגוים חלקו לו כבוד. חוכמתו וידיעתו בתורה נפוצו בכל קצוות תבל, ומכל קהילות העולם ביקשו תורה מפיו. שאלות רבות שעליהן השיב אבדו במרוצת השנים, ונותרו אך מעט מתשובותיו שנתפרסמו בקובץ שו"ת הר"ן. יחסו לקבלה היה מסויג, והוא הסתייג גם מעיסוקו הרב של הרמב"ן בקבלה.

בעת ששימש רב בברצלונה, העלילו עליו ועל כמה מנכבדי ורבני הקהילה עלילת שווא, שבעקבותיה נאסרו לחמישה חדשים בטרם הוכחה חפותם ושוחררו.

תקופת פעילותו של הר"ן נמשכת לערך משנת ה'ק"י (1350 לספה"נ), שנה הנזכרת באחת מתשובותיו, עד ט' בשבט שנת ה'קל"ו (1376) בה נפטר. באחת מדרשותיו, מזכיר הר"ן את המגפה השחורה כאירוע שהתרחש שלוש עשרה שנה קודם לכן. הרשב"ש כותב "ששמענו הר"ן ז"ל שברח ממנה (-ממגפה) פעמיים"

ספרו "דרשות הר"ן" נחשב לאחד מספרי המחשבה היסודיים ביהדות.

חיבוריו
 פירוש להלכות הרי"ף - הר"ן נתפרסם בעולם התורה, בעיקר בזכות פירושו על הלכות הרי"ף, שנדפס בצמוד להלכות הרי"ף החל מן המהדורה הראשונה. הפירוש המצוי בידינו היום הוא על חמש עשרה מסכתות בלבד (הפירושים למסכת מועד קטן ולמסכת מכות יוחסו בעבר לר"ן בטעות. יש הטוענים שהר"ן חיבר פירוש על כל המסכתות, אלא שלא הגיעו כתבי היד למדפיסים). בפירושו, הר"ן מסכם למעשה את תורת בית המדרש של ספרד הנוצרית במאות השנים הקודמות, מביא את דברי קודמיו, דן בהם ושוקל אותם, עד שהוא מגיע להכרעת ההלכה.

חידושי הר"ן - קודם לפירוש הרי"ף, כתב הר"ן חידושים על כמה ממסכתות התלמוד. בחיבור זה אין הוא מפרש אליבא דהלכתא את הרי"ף – מסקנת הסוגיה – אלא מאריך בדיונים על לשון הגמרא ופירושה. חלק מחידושיו אלו עדיין לא ראו אור.

פירוש למסכת נדרים - במסכת זו, פירושו, שהודפס במהדורות הש"ס לצד הגמרא, מהווה את הפירוש המרכזי ללומדי המסכת, כיוון שפירוש רש"י למסכת זו אבד, וגם חיבורי התוספות אינם מצויים במהדורה רגילה.

דרשות הר"ן - חיבור נוסף של הר"ן. בספר שלוש עשרה דרשות, העוסקות בסוגיות שונות בעיון פילוסופי, לא ברור האם נאמרו בבית כנסת במתכונות של דרשה לקהל הרחב או בפורום מצומצם יותר, בכל מקרה מדובר בדרשות ארוכות ומעמיקות. דיון על זיהוי המחבר נמצא בפתיחת המהדורות החדשות של הספר, למשל בזו של מוסד הרב קוק.

פירוש על התורה - קיים בידינו רק על פרשות בראשית עד חיי שרה, ועל תחילת ספר ויקרא, ונראה שלא הספיק לכתוב יותר.

בספריה הלאומית בירושלים מצוי ספר תורה, שהקולופון שבו, שנכתב לכאורה בידי ר' ראובן בנו של הר"ן, מתאר הבן שספר התורה נכתב בידי אביו הר"ן, והוברח מספרד לאחר גזירות קנ"א. קיום הספר פורסם לראשונה בשנת ה'תרצ"ו בידי הרב ברוך טולידאנו, אך הספר נעלם לעשרות שנים, ונתגלה בספריה הלאומית בשנת ה'תשמ"ה. בתחילה התקבל ייחוס הספר כמהימן, אך בהמשך התעוררו פקפוקים רבים על מהימנות הקולופון ועל ייחוס ספר התורה לר"ן, בין השאר עקב בדיקות פחמן-14 שאחרו את זמן הספר ובגלל הבדלים בין הכתב בספר התורה לכתב המקובל בספרד בימי הר"ן. כיום מקובל לטעון שייחוס הספר לר"ן שגוי. משה הלל הראה כי הקולופון הוא חלק ממפעל זיופים של הרב ברוך טולידאנו ואחיו הרב יעקב משה טולידאנו.

תלמידיו
הריב"ש (ר' יצחק בר ששת), המפורסם בין תלמידי הר"ן ופוסק חשוב בזכות עצמו. שימש פוסק הלכה בספרד, ולאחר גזרות קנ"א היגר לאלג'יר. הריב"ש כתב על רבו הר"ן: "אין ערוך אליו בכל חכמי ישראל ואין להשוות. כולם לפניו כקליפת השום וכגרגיר שומשום" (שו"ת הריב"ש סימן שעה).
ר' חסדאי קרשקש, שנתפרסם בשיטותיו הפילוסופיות הייחודיות, ובספרו אור ה'.
ר' יוסף חביבא, בעל הנימוקי יוסף.

לקריאה נוספת
 מנחם לורברבוים, פוליטיקה וגבולות ההלכה, תרגם יובל ג'ובני, הוצאת מכון שלום הרטמן, 2005
 אבינועם ביר, 'עיון במשנת התשובה של רבנו ניסים בן ראובן (הר"ן) מגירונא', סיני קמז (תשע"ד), עמ' ג–ז.
 משה ש. שבת, 'השתלשלות התורה' - ספרד-מזרח (ירושלים תשע"ד), פרק יח

קישורים חיצוניים

  באתר ויקיטקסט




מספריו








דרשות הר"ן

 דרשות הר"ן בעיצוב חדש, באתר דעת


 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:פרשני הרי"ף
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשונים
קטגוריה:מדענים קטלאנים
קטגוריה:ברצלונה: רבנים
קטגוריה:יהודי ספרד במאה ה-14
קטגוריה:נפטרים ב-1376