בית חאנון

בית חאנוּן (בערבית: بيت حانون) הייתה העיר הצפונית ביותר ברצועת עזה, שמנתה, טרם מלחמת חרבות ברזל, כ-35,000 נפש.
בעיר עוברת דרך סלאח א-דין החוצה בציר אורך את כל רצועת עזה ממעבר ארז ועד רפיח. בתוך העיר עובר נחל חנון.

שם
משמעות שמה ומקורו עלומים, אולם לפי המסורת המקומית, היא קרויה על שמו של , שחי במאה ה-8 לפנה"ס והאשורים בהנהגת סרגון השני לחמו בו, כמסופר בכתובותיהם בכתב היתדות.

היסטוריה
במרכז העיר עמד מסגד אום א-נסר (שפירושו: "מסגד הניצחון"). המסגד הוקם לזכר ניצחון המוסלמים על הצלבנים בקרב בית חאנון שנערך בשנת 1239.

במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1922, נמנו בבית חאנון 885 תושבים, כולם מוסלמים.
בסוף 1922 נמסרה הודעה על התחלת מדידת הקרקעות באזור בית חאנון.

במפקד האוכלוסין בארץ ישראל בשנת 1931 נמנו 849 תושבים, עדיין כולם מוסלמים, ב-194 בתים. שטח הכפר היה כ-12,000 דונם. באותה שנה דווח על מכירת שטח מאדמות הכפר שהיה שייך למשפחת שאואה מעזה, ליהודים. על שטח זה הוקם קיבוץ ניר עם בשנת 1943.

באזור בית חאנון היו פרדסים רבים ותושבי האזור פעלו להביא את בעלי הפרדסים להעסיק בפרדסים את תושבי המקום.

ביוני 1936 הוטל על הכפר עונש קיבוצי בגלל שותפות בהתפרעויות של המרד הערבי הגדול.

בשנת 1939 חתמה חברת הנפט העיראקית חוזה עם בן משפחת א-שוא על חיפוש נפט באדמות בית חאנון.

בשנת 1940 נכלל בית חנון באזורים שנאסר למכור בהם קרקעות ליהודים.

בסקר הכפרים של 1945 הוערכה אוכלוסיית בית חאנון בכ-1,680 מוסלמים. שטח האדמה היה 20,025 דונם, מתוכם 15,868 דונם שטח של ערבים וקרוב ל-2000 דונם היו שייכים לניר עם. השטח הבנוי היה 39 דונם של ערבים, ו-20 דונם של ניר עם.

במרץ 1947, בעקבות קטטה בכפר, הוקמה במקום תחנת משטרה.

מלחמת העצמאות ואחריה
על פי תוכנית החלוקה אמור היה הגבול בין המדינה היהודית למדינה הערבית לעבור בין אדמות ניר עם לבין אדמות בית חאנון.

במהלך מלחמת העצמאות נכבשה בית חאנון בידי חטיבת יפתח באוקטובר 1948 במהלך יצירת טריז בית חאנון (כחלק ממבצע יואב).
לאחר הסכמי שביתת הנשק נמסרה בית חאנון לידי מצרים.. בעקבות פינוי כוחות צה"ל מבית חנון דווח שתושבי המקום שבו לבתיהם. אולם על פי דיווח אחר הכפר נותר מפורז בלא תושביו עד לתחילת 1950 אז חולק האזור המפורז בין ישראל ומצרים.

לאחר הסכמי אוסלו
בשל היותה השטח העירוני הצפוני ביותר ברצועת עזה שימשה כבסיס נוח להתקפות רקטות פלסטיניות על ישראל מרצועת עזה בידי ארגוני הטרור הפלסטיניים ובראשם חמאס. בתקופת האינתיפאדה השנייה שוגרו ממנה רקטות קסאם רבות לעבר שדרות, ורוב ירי הרקטות מרצועת עזה באותה תקופה נורה ממנה.

בנובמבר 2006 נערך בעיר מבצע ענני סתיו, שמטרתו הייתה פגיעה בתשתיות ייצור הרקטות ובמחבלים פלסטינים. במבצע נהרגו בעיר 57 אנשים, מרביתם מחבלים. ב-7 בנובמבר 2006 ירו תותחים של צה"ל לעבר אזורים שמהם נורו רקטות קסאם לאשקלון. הירי פגע בשכונת מגורים בבית חאנון, וגרם למותם של 19 אזרחים ולפציעתם של 40.

במבצע עופרת יצוקה בית חאנון הייתה בין הערים הראשונות שצה"ל נכנס אליהן על מנת לנטרל את ירי הרקטות על ישראל.

במבצע צוק איתן בשנת 2014, הופצצו מבנים רבים בבית חאנון. על פי ניתוח של תמונות לוויין, 214 מבנים נהרסו, 122 ניזוקו באופן קשה ו-103 נפגעו באופן פחות חמור. כן נגרם נזק לתשתיות הכבישים. במבצע גם פשטו כוחות של חטיבת הנח"ל, גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית, ושריון מגדוד 46 על העיירה, נטרלו את איום המנהרות ההתקפיות ואת ירי הטילים לעבר יישובי הדרום והרגו חוליות רבות של מחבלי חמאס. בקרבות בעיירה נהרגו שלושה מלוחמי גדוד 931. במהלך הפשיטה גולחו צירים כדי לאפשר את הכניסה.
 במלחמת חרבות ברזל 

באוקטובר 2023 התגוררו בבית חאנון כ-35,000 תושבים. במתקפת הפתע על ישראל של מחבלי החמאס והג'יהאד האסלאמי, יצאו חלק מהמחבלים למתקפה מבית חאנון, ובשלב הראשון של מלחמת חרבות ברזל, תקף צה"ל מבנים רבים בבית חאנון מהאוויר.

בליל 27 באוקטובר 2023, עם תחילת התמרון הקרקעי, כבש צה"ל את העיר. רוב תושבי בית חאנון עזבו במהלך ההפצצות מהאוויר, והשאר עזבו עם תחילת הקרב. בבית חאנון נותרו מחבלי חמאס. במהלך הקרב ולאחריו איתרו חיילי צה"ל בבית חאנון מחילות תת-קרקעיות, נשק, תחמושת ומטענים רבים.

ב-18 בדצמבר 2023 הודיע דובר צה"ל על סיום פעילות אוגדה 252 במרחב בית חאנון והעברת האחריות על האזור לידי אוגדת עזה. במהלך המלחמה נהרסו בתים רבים בבית חאנון, חלק מאזורי העיר שוטחו בשלמותם.

שנה לאחר מכן, בדצמבר 2024, שב צה"ל לפעול בבית חאנון, כחלק מקרב ג'באליה השלישי. במלחמה נהרסה העיר כמעט כליל.
ב-3 באפריל 2025, נהרג ראש עיריית בית חאנון, מוחמד נאזכ אל-כפרנה, בתקיפת צה"ל בשכונת א-תופאח בעזה.

ב-7 באוגוסט 2025 צה"ל הכריז כי גדוד בית חאנון של חמאס חדל מלתפקד ככוח צבאי מאורגן - הפלוגות שהרכיבו אותו אינן פעילות עוד, ורובם המוחלט של המחבלים שפעלו במרחב נפגעו.

קישורים חיצוניים



 הערות שוליים 

קטגוריה:נפת צפון עזה
קטגוריה:רצועת עזה: ערים