מיכאל בן יאיר

מיכאל בן יאיר (נולד בירושלים ב-1 בספטמבר 1942) הוא משפטן ישראלי. כיהן כיועץ המשפטי לממשלה, כשופט בבית משפט השלום בעכו ובחיפה, בבית המשפט המחוזי בחיפה ולאחר מכן בתל אביב, וכן כשופט בפועל בבית המשפט העליון.

ביוגרפיה
בן יאיר נולד ב-1942 בשכונת נחלת שמעון בירושלים, בן לאב שעלה מאיראן ולאם שנולדה בארץ ישראל להורים ממוצא גאורגי. בינואר 1948, במהלך מלחמת העצמאות, נדרשה משפחתו על ידי "ההגנה" לפנות את ביתה, יחד עם כל המשפחות היהודיות בשכונה. במשך כחודש התגוררו במבנה בית־ספר במערב ירושלים. לאחר מכן קיבלה משפחתו שתי דירות בבתים בכפר הפלסטיני שייח' באדר וחנות תמורת שלוש הדירות ושתי החנויות שהותירו מאחור בשייח' ג'ראח. למד בבית הספר הריאלי העברי בחיפה, במסגרת הפנימייה הצבאית לפיקוד. בשנים 1961–1963 שירת בצה"ל כקצין ביחידות שדה, ואת שירות המילואים עשה גם בבתי הדין הצבאיים. בוגר לימודי משפטים מאוניברסיטת תל אביב ב-1968. בשנים 1978–1982 כיהן כשופט בית משפט השלום בעכו ובחיפה, בשנים 1987-1982 כיהן בתפקיד שופט בית המשפט המחוזי בחיפה, בשנים 1990-1987 כיהן בתפקיד שופט בית המשפט המחוזי בתל אביב, וב-1990 כיהן בתפקיד שופט בית המשפט העליון במשך שישה חודשים, וחזר לבית המשפט המחוזי עד שנת 1993. בעת מינויו כשופט בית המשפט העליון, נתן בן יאיר את דעת המיעוט בפסק דין אסטרחאן נגד בן חורין המהווה תקדים חשוב בשאלות של זיקת הנאה בישראל. על אף שדעתו הייתה דעת מיעוט בשאלת אפשרות ביטול זיקת ההנאה, עדיין הניתוח המשפטי שניתח את יצירתה של זיקת הנאה מכוח שנים מהווה את התקדים המחייב בעניין זה.

היועץ המשפטי לממשלה
בשנים 1997–1993 כיהן כיועץ המשפטי לממשלה בממשלת רבין השנייה ולאחריה. הוא התפטר מתפקידו זמן לא רב אחרי תחילת כהונתו של בנימין נתניהו.

בין חוות הדעת המשמעותיות שנדרש להן כיועץ המשפטי לממשלה היו:
 הטלת הגבלות על השימוש בלחץ פיזי מתון על ידי השב"כ.
 הסכם צנזורה בין צה"ל לבין עורכי העיתונות.
 הכרזה על הארגונים הכהניסטיים כארגוני טרור.
 הסכם לשחרור המרגל מרקוס קלינגברג למאסר בביתו תחת שמירה.
 קביעת משפט שווה במעצרים מנהליים בשטחים ליהודים ולא יהודים.
 קביעת תקציבים שוויוניים לבני כל העדות.
גיבוש הנהלים המיוחדים לשם אכיפת החוק על ישראלים ביש"ע והקמת צוות המעקב בפרקליטות לבקרה ותיאום של יישום הנהלים.

בעקבות החלטתו ב-1996 לפתוח בחקירה פלילית נגד השר יעקב נאמן בחשד להגשת תצהיר כוזב לבית המשפט העליון ומסירת עדות שקר, התפטר נאמן מתפקידו כשר המשפטים. ב-1997 זוכה נאמן מכל אשמה על ידי בית המשפט לאחר שנמצא כי פעל בתום לב.

לאחר כהונתו כיועץ משפטי
בן יאיר לימד משפט מסחרי באוניברסיטת חיפה ובאוניברסיטת תל אביב, וכיום פועל כבורר וכמגשר.

כחמש שנים לאחר סיום כהונתו כיועץ המשפטי לממשלה, פרסם בן-יאיר מאמר בעיתון "הארץ" בו הצדיק את סרבנות מתנגדי השליטה הישראלית ביהודה שומרון ועזה עקב מה שלטענתו הם מעשים בלתי-מוסריים בשטחים שבעקבותיהם "סירובם (של סרבני השטחים) הוא סירוב מוצדק ומוכר בכל מדינת חוק דמוקרטית". בן-יאיר הוא חבר המועצות הציבורית של עמותות בצלם, יש דין והקרן החדשה לישראל.

בחודש מאי 2013 יצא לאור ספרו "שייח' ג'ראח", (הוצאת חרגול), המבוסס על הרצאה שנשא באוניברסיטה העברית. בספר מסביר בן-יאיר את ההשתלשלות ההיסטורית והמשפטית של פינוי שכונת שייח' ג'ראח מיהודיה במלחמת העצמאות ואת שובם של יהודים אחרים, תוך פינוי תושביה הערביים, בשנים האחרונות. בן-יאיר מצביע בספר על הפגמים המוסריים וההשלכות המעשיות של החוקים המאפשרים ליהודים לחזור לשכונה ולתפוס רכוש שכבר זכו עליו בעבר לפיצוי.

באפריל 2013 פרסם בן יאיר בעמוד הפייסבוק שלו כי "ההתנחלות היא המעשה המרושע והאווילי ביותר מאז מלחמת העולם השנייה", ולאחר שנשאל על ידי אחד מחבריו בפייסבוק "האם מעשים אלו יותר גרועים מהשלטון של פול פוט בקמבודיה, מהפשעים של סטלין בבני עמו או ממה שקורה בדרפור?" תשובתו הייתה: "אכן כן. מפעל ההתנחלות הוא מעשה מדיני של מדינה כלפי עם אחר, וככזה הוא המעשה המרושע והבלתי מוסרי ביותר מאז תום מלחמת העולם השנייה."

בעקבות קריסת הפסקת האש הארוכה של מבצע צוק איתן ב-19 באוגוסט 2014 פרסם בן יאיר למחרת פוסט בעמוד הפייסבוק ובו האשים את ישראל בבימוי הפרת הפסקת האש כדי לנסות לחסל את מוחמד דף.

בנובמבר 2014 פרסם מאמר בו הפציר במדינות אירופה ובפרלמנט האירופי להכיר במדינה פלסטינית.

בשנת 2021 תבע עמותות שטענו לבעלות על נכס של סבתו בשייח ג'ראח וגבו כסף מהדיירים במשך שנים בלי ידיעתו. הוא הצהיר "אני רוצה לקבל את הכסף ולהחזירו לדיירים". לאחר מאבק משפטי הוחזרה השליטה בנכס לבן יאיר ומשפחתו.

בפברואר 2022 פרסם מאמר בו הביע הסכמה עם דו"ח אמנסטי אינטרנשיונל בו נטען כי ישראל הפכה למדינת אפרטהייד. באותה עת גינה את הקמת המאחז הלא-חוקי אביתר, אותו כינה "דוגמה מובהקת להתפשטות קולוניאליסטית."

בשנת 2023 נמנה עם מייסדי התנועה הדמוקרטית האזרחית.

בנו, ארנון בן-יאיר, הוא עורך דין בהכשרתו ועבד ככתב לענייני משפט בעיתון הכלכלי TheMarker. בתו עו"ד דנה בר נר התמחתה בדיני משפחה.

לקריאה נוספת
 דינה זילבר, בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, פרק 12, הוצאת דביר, 2012

 קישורים חיצוניים 

  - מאמר התמיכה בסרבני השרות בשטחים




הערות שוליים

קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בתל אביב
קטגוריה:היועצים המשפטיים לממשלה
קטגוריה:שופטים במינוי זמני בבית המשפט העליון
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום בחיפה
קטגוריה:פעילי שמאל רדיקלי ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי הפנימייה הצבאית לפיקוד חיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942