איחוד רשויות מקומיות בישראל

שמאל|ממוזער|200px|אנדרטת "יד לשילוב" לציון האיחוד בין פרדס חנה לכרכור
בישראל, איחוד רשויות מקומיות הוא תהליך הנועד לאחד בין רשויות מקומיות בישראל, בדרך כלל למטרת ייעול מנהלי וכלכלי.

בתולדות השלטון המקומי בישראל בוצעו כמה וכמה איחודים של רשויות מקומיות – עיריות, מועצות מקומיות, או מועצות אזוריות.

נכון לתחילת שנת 2026, ישנן בישראל 259 רשויות, בהן 77 עיריות, 124 מועצות מקומיות, ו־56 מועצות אזוריות (2 מתוכן מועצות אזוריות תעשייתיות). כ-50% מהרשויות המקומיות בישראל מונות עד 15,000 תושבים ו-27 רשויות קטנות מ-5,000 תושבים.

קשיים בדרך לאיחוד
תהליך האיחוד נחשב מאז ומתמיד יעד תקציבי של משרדי האוצר והפנים, אשר ביקשו לייעל את המנגנונים של רשויות הסמוכות זו לזו, ומהלך של איחוד ביניהן נראה טבעי. בדרך כלל התגלה קושי בביצוע. הסיבות העיקריות הן:
 התנגדותם של תושבים אשר חששו מאיבוד הצביון המקומי של ישובם (למשל איחוד רשות הנחשבת אזור מגורים יוקרתי עם רשות הנחשבת אזור נחשל).
 התנגדותם של בעלי מִשׂרות מפתח ברשויות החוששים לאבד את מעמדם. כך למשל ראש עיר או חברי מועצה לא ממהרים לוותר בקלות על התפקיד אותו הם עלולים לאבד.
 ועדי עובדים ברשויות החוששים מפיטורי עובדים כתוצאה מאיחוד המנגנונים.

בנוסף לכל אלו, נחשבים הליכי האיחוד בעייתיים מבחינת הביצוע שלהם הכרוך בקשיים בירוקרטיים שונים.

איחודים
 שנה  הרשויות המתאחדות  הרשות המאוחדת  הערות 1949  תל אביב ויפו  תל אביב-יפו  1952  כפר אברהם ופתח תקווה  פתח תקווה  1953  משמר השלושה ויבנאל  יבנאל  1963  מעלות ותרשיחא  מעלות-תרשיחא  בתחילה מועצה מקומית, ומ-1996 עירייה 1963  מועצה אזורית שלחים ומועצה אזורית מרחבים  מועצה אזורית מרחבים  1964  רמתיים, כפר הדר, רמת הדר ומגדיאל  הוד השרון  בתחילה מועצה מקומית, ומ-1990 עירייה 1964  מועצה אזורית גיזו, מועצה אזורית אבן העזר, מועצה אזורית הרי יהודה, מועצה אזורית האלה מועצה אזורית מטה יהודה  1964  מבשרת ירושלים, מעוז ציון  מבשרת ציון  1965  כפר אתא וקריית בנימין  קריית אתא  1969  פרדס חנה וכרכור  פרדס חנה-כרכור   1980  מועצה אזורית מפעלות אפק, מועצה אזורית הירקון ומועצה אזורית השרון התיכון  מועצה אזורית דרום השרון  1980  מועצה אזורית יזרעאל ומועצה אזורית קישון  מועצה אזורית עמק יזרעאל  1982  כעביה וטבאש כעביה-טבאש  ב-1995 צורף גם חג'אגרה 1982  מועצה אזורית נעמן, מועצה אזורית געתון ומועצה אזורית סולם צור  מועצה אזורית מטה אשר  1984  מועצה אזורית הדר השרון, מועצה אזורית השרון הצפוני  מועצה אזורית לב השרון  השם הקודם של מועצה אזורית הדר השרון היה מועצה אזורית תל מונד 1987  בועיינה ונוג'ידאת  בועיינה  ב-1989 שונה השם לבועיינה-נוג'ידאת 1988  ימה, ביר א-סיכה, מרג'ה ואיתאן זמר 1988נחלת יהודה וראשון לציוןראשון לציון 1989  ג'דיידה ומכר ג'דיידה-מכר  1989  יאנוח וג'ת יאנוח-ג'ת  ב-2003 אוחדה המועצה המקומית גם עם אבו סנאן, ג'וליס וירכא, אך איחוד זה בוטל כעבור שנה. 1989  כסרא וכפר סמיע  כסרא-סמיע  1993  מוצא תחתית, ירושלים  ירושלים 1995  זלפה, מוצמוץ, מושרייפה וסאלם  מעלה עירון  1995  אום אל-גנם ושבלי שבלי - אום אל-גנם  בשנת 1996 הופרדו, ואוחדו מחדש. 1995  ברטעה, מועאוויה ועין א-סהלה  בסמ"ה  1995  כעביה-טבאש וחג'אגרה כעביה-טבאש-חג'אג'רה 

האיחוד הגדול - איחוד 2003
איחוד הרשויות הגדול ביותר בוצע בשנת 2003 על ידי ממשלת הליכוד ביוזמת שר האוצר בנימין נתניהו ושר הפנים אברהם פורז, כחלק מחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל. במסגרתו אוחדו המועצות המקומיות, העיריות והמועצות האזוריות המפורטות להלן. במהלך השנים שלאחר האיחוד, בוטלו ארבעת האיחודים שבוצעו במגזר הערבי והדרוזי, ונותרו על כנם שבעת האיחודים שבוצעו במגזר היהודי.

 רשות ראשית  רשות מצטרפת  רשות מאוחדת  הערות מג'ד אל-כרום  בענה, דייר אל-אסד  שגור  ב־15 במרץ 2005 הוענק לשגור מעמד של עיר. בשנת 2008 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד. בחירות חדשות נערכו ברשויות הנפרדות ב-18 באוגוסט 2009. ירכא  אבו סנאן, יאנוח-ג'ת, ג'וליס  גייא איחוד גייא בוטל בעקבות חוסר שביעות רצון התושבים מהאיחוד, ובלחץ ועד משותף של מנהיגי הדרוזים, שבא לידי ביטוי, בין היתר, בהחרמת הבחירות בחלק מהכפרים. הביטול הרשמי היה ב־17 במאי 2004, כאשר הכנסת קיבלה את חוק הרשויות המקומיות (ביטול איחוד המועצות המקומיות אבו סנאן, ג'וליס, ינוח-ג'ת וירכא), התשס"ד-2004. באקה אל-גרביה  ג'ת  באקה-ג'ת  בשנת 2010 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד. בחירות ראשונות ברשויות הנפרדות התקיימו באוקטובר 2011 דלית אל-כרמל  עספיא  עיר הכרמל בשנת 2008 החליטה הכנסת על ביטול האיחוד, החל ב-1 בדצמבר 2008. בחירות חדשות נערכו ברשויות הנפרדות ב-18 באוגוסט 2009 קדימה  צורן  קדימה-צורן  - בנימינה  גבעת עדה  בנימינה-גבעת עדה  - יהוד  נוה מונוסון  יהוד-מונוסון  - מודיעין  מכבים-רעות  מודיעין-מכבים-רעות  במסגרת איחוד הרשויות הוקמה במכבים-רעות מנהלה מקומית במעמד של ועד רובע עירוני לפי פקודת העיריות, כדי להבטיח את המשך צביונם של שני היישובים הוותיקים כיישובים קהילתיים אוטונומיים. כוכב יאיר  צור יגאל  כוכב יאיר צור יגאל  - סביון  גני יהודה  סביון  -

 מועצה אזורית  יישובים מצטרפים  יישובים יוצאים חוף הכרמל  עתלית, קיסריה  - עמק הירדן  כנרת (מושבה) - דרום השרון  רמות השבים צור יגאל, גני יהודה מטה אשר  שבי ציון  -

 איחוד היישובים בית אריה ועופרים 
בשנת 2004 אוחדו היישובים הסמוכים עופרים שהיה שייך למועצה אזורית מטה בנימין ובית אריה, היישוב שנוצר הוא בית אריה-עופרים.

 איחוד היישובים מהמועצה האזורית אפעל שפורקה 
לאחר פירוק של מועצה אזורית אפעל שבבקעת אונו, היישובים רמת אפעל וכפר אז"ר סופחו לעיריית רמת גן והיישוב רמת פנקס סופח לעיריית אור יהודה. האיחודים בוצעו בפועל בתחילת שנת 2008.

 איחוד בת ים 
בשנת 2009 הוקמה על ידי משרד הפנים ועדה לחקר הגבולות בין בת ים לחולון וראשון לציון. הוועדה קבעה שיש פערים גדולים בין בת ים והערים השכנות בכל הקשור במשאבי קרקע ושימושים עסקיים במקרקעין. עם זאת היא לא המליצה לשנות את הגבולות בין הערים.

ב-27 במרץ 2014, הגישה עיריית בת ים עתירה כנגד שר הפנים גדעון סער, ונגד שלוש העיריות הסמוכות אליה - תל אביב, חולון וראשון לציון.

לפי העתירה, בת ים מופלית לרעה בהיקף שטחי המסחר והתעסוקה לעומת שכנותיה, וכך הכנסותיה נפגעות משמעותית. לטענתה, יש עיוותים היסטוריים בחלוקת הקרקעות בגוש דן. העיוותים נוגעים לשטח גאוגרפי מצומצם של בת ים, לצפיפות אוכלוסין גבוהה ולמחסור בשטחי תעסוקה ומסחר שהגבילו מאוד את אפשרות העירייה להפיק הכנסות מארנונה ומהיטלי פיתוח.

בעקבות העתירה, הודיע שר הפנים גדעון סער על הקמת ועדה לחקר גבולות בין תל אביב ובת ים, כאשר ועדה זו עשויה אף לבדוק את האפשרות לאיחוד בין שתי הערים, שביניהן יש רצף טריטוריאלי.

עיירת בת ים התנגדה לאיחוד עם תל אביב במתכונת שעמדה על הפרק, והביעה את החשש שהאיחוד יהפוך את בת ים ל"דרום תל אביב" וכך סוברים חלק מתושבי העיר. מנגד, אחרים מן התושבים בבת ים ובתל אביב תומכים ביוזמה לאחד את תל אביב ובת ים, והם הקימו את "התנועה לאיחוד המטרופולין", אשר תומכת ביוזמה לאחד את בת ים עם תל אביב.

ב-8 ביוני 2021 בוטלה היוזמה לאיחוד בין שתי הערים.

 איחוד מעלה שומרון וקרני שומרון 
ב-7 בספטמבר 2020 חתמו שר הפנים אריה דרעי ואלוף פיקוד המרכז תמיר ידעי על איחוד מוניציפלי בין מעלה שומרון למועצה המקומית הסמוכה קרני שומרון בעקבות המלצת ועדת הגבולות של משרד הפנים. לפני האיחוד מעלה שומרון היה שייך למועצה האזורית שומרון. המועצה המקומית לאחר האיחוד נשארה להקרא קרני שומרון.

 איחוד שערי תקווה ועץ אפרים 
במאי 2022 אלוף פיקוד מרכז יהודה פוקס חתם על הצו לאיחוד היישובים שערי תקווה ועץ אפרים והפיכתם למועצה מקומית שער השומרון, ובכך הושלם המהלך שנרקם כשבע שנים וקיבל את תמיכתם ואישורם של שרת הפנים איילת שקד ושר הביטחון בני גנץ. על פי נתוני הלמ"ס, ערב ההכרזה על האיחוד היו ביישוב שערי תקווה כ-6000 תושבים, וביישוב עץ אפרים כ-2500 תושבים.

בסוף מאי 2022 מינתה שקד את אבי רואה ליו"ר המועצה המקומית שער השומרון.

 תוכניות עתידיות 
ב-23 ביולי 2018, אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה תוכנית מתאר ארצית (תמ"א 35) אשר במסגרתה, בתקופה הקרובה, מתוכנן סיפוחם של כ-20 מושבים לערים שצמודות להם. ביניהם:
 המושבים ירקונה, עדנים וגני עם להוד השרון
 המושב גבעת חן לרעננה
 המושב כפר נטר לנתניה
 המושב מגשימים ליהוד

נכון לתחילת 2026, אף ישוב מהרשימה לא סופח.

בשנת 2015, ועדת הגבולות של משרד הפנים החלה לדון בשינוי תחום השיפוט בין כוכב יאיר צור יגאל לבין מועצה אזורית דרום השרון. ההצעה שעומדת על הפרק היא שהיישוב צור יצחק, השייך למועצה אזורית דרום השרון, יועבר לתחום אחריותה של המועצה המקומית כוכב יאיר צור יגאל. עם זאת, כתוצאה מאי־רצון מובהק של תושבי כוכב יאיר צור יגאל (שכבר עברו איחוד רשויות בעבר) ורתיעת המועצה וראש המועצה - אין נראה כי סיפוח צור יצחק למועצה יתקיים באופק הקרוב, נכון ל־2024.

באפריל 2022, שרת הפנים, איילת שקד חתמה על ההחלטה העקרונית להקים רשות מקומית עצמאית בצור הדסה ולהיפרד ממועצה אזורית מטה יהודה. צור הדסה הוא ישוב המונה מעל 10,000 תושבים, עם צפי גידול לכ-25,000 תושבים ובעתיד מתוכנן להפוך לעיר. ב-23 במאי 2023 הודיע שר הפנים, משה ארבל, על מינוי תומר מוסקוביץ ליו"ר הוועדה הקרואה של המועצה המקומית עצמאית צור הדסה.

באפריל 2022, שרת הפנים, איילת שקד חתמה על ההחלטה לסיפוח הכפר הערבי הלא חוקי דהמש לרמלה. החלטה התקבלה אף על פי שהוועדה שמונתה להסדרת מעמד הכפר המליצה על צירופו לרמלה רק בעדיפות שנייה – כשהעדיפות הראשונה הייתה לספח את הכפר למועצה אזורית שדות דן. גם תושבי הכפר רצו להצטרף למועצה האזורית שדות דן. כמו כן, קיימת התנגדות של עיריית רמלה והם מתכוונים לעתור לבג"ץ.

ביולי 2024 פורסם שמשרד הפנים, בהובלתו של השר משה ארבל, פתח בתהליך לבחינת איחודן של מספר רשויות מקומיות קטנות ברחבי ישראל, שחלקן מונות אלפי תושבים בלבד, וגם איחוד בין 3 ערים במרכז הארץ: קריית אונו, גני תקווה וגבעת שמואל, הבחינה תתבצע על ידי הוועדה לבחינת איחודי רשויות מקומיות.

ביולי 2025 פורסם כי שר הפנים משה ארבל כי שער שומרון תתאחד עם היישוב אלקנה למועצה מקומית אחת, והמועצה האזורית אלונה תתאחד עם מועצה אזורית מנשה.

 ראו גם 
 מועצות אזוריות לשעבר

 קישורים חיצוניים 
טבלת שינויים ברשויות מקומיות 1948 עד 2004 - מסמך של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
שינויים במועצות מקומיות ועיריות במסגרת איחוד רשויות מקומיות - מסמך של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה
שינויים במועצות אזוריות במסגרת איחוד רשויות מקומיות - מסמך של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

 רמי זיידאן, איחוד רשויות מקומיות - לשם מה?, על איחודן של המועצות המקומיות בדלית אל כרמל ובעוספיא, 2008



 "לא יהיה מנוס מאיחוד רמת גן וגבעתיים",12 בספטמבר 2019, אתר המקומון מעריב



 הוועדה לבחינת איחוד רשויות ושינוי מעמד מוניציפלי באתר אינטרנט של משרד הפנים
 הנושאים הנדונים בוועדה לבחינת איחוד רשויות ושינוי מעמד מוניצפאלי באתר אינטרנט של משרד הפנים

 הערות שוליים 

*
**
קטגוריה:שלטון מקומי בישראל