מנחם אבידום

מנחם אֲבִידוֹם (6 בינואר 1908 – 5 באוגוסט 1995) היה מלחין ישראלי. חתן פרס ישראל למוזיקה (1961).

 חייו 
250px|ממוזער|שמאל|סצנה מתוך אלכסנדרה החשמונאית באופרה הישראלית, 1959
מנחם אבידום נולד ליצחק ולהלנה בת מנחם מאהלר בסטניסלב שבגליציה המזרחית,  בזמנו בממלכת גליציה ולודומריה, נחלת הכתר האוסטרי במסגרת אוסטרו-הונגריה; שמו המקורי היה מָאהלֶר-קאלקשטיין (אמו הייתה דודנית של גוסטב מאהלר).
למד בבית ספר יהודי בווינה בזמן מלחמת העולם הראשונה והמשיך בגימנסיה בסטניסלב בימי השלטון הפולני.  בנעוריו למד נגינה בכנור ובפסנתר ורכש ידיעות בסיסיות במוזיקה. 

בשנת 1925 עלה לארץ ישראל. משנת 1928 עד 1931 למד אצל אנרי רבו בפריז קומפוזיציה וקונטרפונקט. השפעת האימפרסיוניזם הצרפתי ניכרה במוזיקה שלו, שהתאפיינה בשקיפות רקמתה, לצד השפעות סלאביות שרכש בשנות חייו הראשונות.

בין 1931 ל-1934 עסק בהוראת מוזיקה במצרים. המוזיקה המזרחית שאסף שם השפיעה על יצירות שחיבר, אך פסל בהמשך, על אף הצלחתן.
נישא לשושנה בת אברהם סומי. לאחר לידת בנותיו  עברת את שם משפחתו, שהוא צירוף שמות בנותיו: (אבי-) דניאלה ומרים.
בשנים 1935 עד 1939 חיבר מוזיקה א-טונאלית, אם כי לא הכיר את המוזיקה של ארנולד שנברג. יצירות שנכתבו בתקופה זו הן הסוויטה הפוליפונית, חמישיית כלי נשיפה, שלישיית קשת, "מקהלות" ושלושה קטעי פסנתר.
בשנת 1939 החל אבידום ליצור בסגנון ים תיכוני. יצירה אופיינית לתקופה זו, מן המושמעות ביותר, היא הקונצ'רטו לחליל (1944).

בשנת 1951 חיבר קונצ'רטינו לכינור למען יאשה חפץ, שניגן אותו בביצוע בכורה בארצות הברית בשנת 1952. קונצ'רטינו לצ'לו ופסנתר חובר לפי הזמנת הצ'לן גריגורי פיאטיגורסקי.

בין השנים 1935–1946 היה מורה לתאוריה של המוזיקה בקונסרבטוריון ובמדרשה למורים למוזיקה בתל אביב. בין 1945 ל-1952 היה מזכ"ל התזמורת הפילהרמונית הישראלית . משנת 1955 עד שפרש לגמלאות בשנת 1980 היה מנכ"ל אקו"ם ומשנת 1958 עד 1971 היה יושב ראש איגוד הקומפוזיטורים. כן היה חבר המועצה הציבורית לתרבות ולאמנות ובמכון הבינלאומי לאמנויות ולספרות.

אבידום קיבל את פרס אנגל בשנת 1947 ושוב בשנת 1956. ב-1961 זכה בפרס ישראל על האופרה "אלכסנדרה החשמונאית" (ללברית מאת אהרן אשמן). בשנת 1962 זכה בפרס אקו"ם למוזיקה, ובשנת 1982 זכה בפרס אקו"ם למפעל חיים בתחום המוזיקה הקונצרטית.
האופרה "אלכסנדרה החשמונאית" הועלתה בבכורה עולמית ב בשנת 1959.

בתו דניאלה רבינוביץ' ניהלה את הקונסרבטוריון הישראלי למוסיקה תל אביב.
מנחם אבידום נפטר ב-5 באוגוסט 1995, בגיל 87. 

ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.

רשימת יצירות חלקית
 "קטעים קצרים בסגנון אטונלי", לפסנתר (1937).
 שלישיית כלי קשת (1938).
 "ניצוצות בשמי גברים" (1938).
 רביעיית כלי קשת מס' 1 (1945).
 2 סויטות כפריות לשתי חליליות (1945). 
 "משחק (קנון)" לשתי חליליות. פורסם ב "מוזיקה קאמרית לנעורים ב'" בעריכת חנן אייזנשטדט (1946). 
 "אלבום לנעורים" : 9 קטעים לפסנתר (1948).
 "רשמים", לפסנתר (1949).
 "מוזיקה לכלי קשת" (1949).
 "סימפוניית דוד", סימפוניה מס' 2, נכתבה לרגל העלאת עצמות הרצל לירושלים ומקבילה בין ניצחון דוד על גוליית לניצחון ישראל על מדינות ערב (1949).
 "סינפונייטה ים תיכונית", סימפוניה מס' 3 (1951).
 "קטעים ראשונים למרים", לפסנתר (1952).
 סימפוניה מס' 4, עושה שימוש במקצבי הורה בפרק השלישי (סקרצו) ובמחול דבקה דרוזי בפרק הרונדו המסיים (1955).
 "בכל דור ודור", אופרה למילים של לאה גולדברג (1955).
 "דו-זמר כפרי", לשתי חליליות סופרן (1955)
 "קנטטת תהלים" : למקהלה מעורבת ללא לווי (1955).
 "קנטטת מזמורים" (1956).
 "דוד הנער וגלית הענק" - אופרה לילדים (1956).
 "סימפוניית אילת", סימפוניה מס' 5, שהיא מחזור סימפוני בסגנון ים תיכוני של ארבעה שירים. בראשית היצירה מופיע מוטיב סינקופי, החוזר ומופיע בכל ארבעת פרקיה (1958).
 סימפוניה מס' 6, גם היא בסגנון ים תיכוני. בפרק האחרון מופיעים מוטיבים תימניים בשילוב עם מוטיבים חסידיים (1958).
 "סימפוניה עממית" מס' 1 (1945) (גרסה מתוקנת 1958).
 "אלכסנדרה", ליברית של אהרן אשמן, לפי המחזה "אלכסנדרה החשמונאית" (1959).
 רביעיית כלי קשת מס' 2 "חכמת האבות" (1960).
 "סימפוניה פילהרמונית", סימפוניה מס' 7, חוברה ליובל 25 של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (1961).
 "וריאציות ופוגה על שיר מקורי", סופרן או טנור עם תזמרת כלי קשת (1961).
 "הקדמות משתנות" - פרלודים לפסנתר (1962).
 "סוויטה על שם באך", לתזמורת (1962)
 "שבת מציון", לטנור או בריטון, מקהלה ועוגב (1962).
 "הרהורים", לשני חלילים (1962).
 "אניגמה" לחמישה כלי נשיפה, כלי הקשה ופסנתר, פרס אקו"ם. בסגנון דודקאפוני חמור (1962).
 "סינפונייטה למועד", סימפוניה מס' 8 (1966).
 "הרמאי", אופרה סאטירית על פי טקסט אקטואלי של אפרים קישון (1966).
 "אדג'יו", לנבל (1966).
 "טריפטיק", לכנור סולו (1967).
 "לואיז" או "הפרידה", אופרה אקספרסיוניסטית לליברית של דליה הרץ (1968).
 "סימפוניה וארייה" (סימפוניה בווריאציות, מס' 9) (1968).
 סוויטת כלולות תימניים" (1972).
 "הפנינה והאלמוג", בלט להזמנת תיאטרון המחול "ענבל", מבוסס על פולקלור תימני (1972).
 "פסקליה", לפסנתר (1973).
 "אביב", פתיחה לתזמורת סימפונית (1973).
 "בהוקרה לשנברג", לפסנתר (1975).
 "י"ב גבעות", קנטטה למצו-סופרן ותזמרת קמרית (1976).
 "בגדי המלך החדשים", לסאטירה אקטואלית של מיכאל אוהד על פי הנס כריסטיאן אנדרסן (1976).
 "מערת ידפת", לסופרן ולתזמורת קמרית (1977).
 "היה היה", לפסנתר (1977).
 "תנועות", יצירה דודקאפונית (1979).
 "סופו של המלך עוג" - אופרה לילדים (1979).
 "החטא הראשון" אופרה קאמרית לליברית של אהרן מגד (1979).
 "סימפוניה ברוויס", סימפוניה מס' 10, יצירה דודקאפונית מחזורית (1981).
 סונטה לויולה סולו (1984).
 חמישייה, לכלי נשיפה מעץ (1985).
 "בכיאנה", לחמישיית כלי נשיפה ממתכת (1985).
 שלישיית פסנתר (1985).
 "סונטינה", לרביעיית כלי קשת (1987).
 "שישה מכתמים", לפסנתר (1987).
 "דואו-סונטינה", לפסנתר ב-4 ידיים (1987).
 "לאחר", לקול, חליל, צ'לו ופסנתר (1988).
 "קינות", לצ'לו סולו (1988).
 "לקרן", לקרן יער סולו (1988).
 "תרועה", לארבע קרנות (1993).
 "שלום מעל כל", קנטטה, בריטון/אלט ותזמורת (1994).
 "לקלרינט", לקלרינט סולו (1996).

לקריאה נוספת
 דניאלה רבינוביץ', 'האופרה "אלכסנדרה" מאת מנחם אבידום; הליברית מאת אהרן אשמן', תצליל, 10 (תשל"ח 1978).

קישורים חיצוניים

 ביוגרפיה ופרטים על ארכיונו האישי של מנחם אבידום במרכז המוזיקה של הספרייה הלאומית







 , , 


 הערוץ הרשמי של מנחם אבידום ב"יו טיוב" https://www.youtube.com/channel/UCAttbrdcPjbKV6P_MLh74NQ


הערות שוליים

קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:מלחיני אופרה ישראלים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למוזיקה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1961
קטגוריה:זוכי פרס אנגל
קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995