איגוד האינטרנט הישראלי

איגוד האינטרנט הישראלי (בראשי תיבות: ISOC-IL) הוא עמותה המנהלת תשתיות אינטרנט חיוניות, בליבת פעילות האינטרנט בישראל והן: מרשמי שמות המתחם הישראליים (ccTLD - Country Code Top Level Domain) בסיומות המדינתיות: .il, הסיומת העברית .ישראל ומחלף האינטרנט הפנים-מדינתי הישראלי (IIX). כמו ברוב המדינות הדמוקרטיות, כך גם בישראל, מופעל מרשם שמות המתחם הלאומי על ידי גוף נייטרלי ועצמאי של החברה האזרחית, הפועל ללא מטרות רווח וללא שיקולים פוליטיים או מסחריים לרווחת כלל הציבור.

מרשם שמות המתחם (דומיינים, בשמם המוכר יותר לציבור או Domain Names), הוא מאגר מידע ייחודי המנוהל על ידי האיגוד, המאפשר קישור בין שמות מתחם (דומיינים) וכתובות האינטרנט (IP Address) בהם הם פועלים. באמצעות המרשם מוקצים שמות מתחם ייחודיים למי שמבקש להחזיק בהם. כחלק ממערך שמות המתחם העולמי DNS - Domain Name) System), האיגוד מפיץ את המידע של המרשם הישראלי על אודות שרתי ה-DNS בהם מפורסם המידע המקשר בין שם המתחם וכתובת האינטרנט שלו, אשר אותם ניתן לתשאל כדי לקבל את המידע.

האיגוד פועל כגוף עצמאי ועל פי הכללים שקבע לניהול מרחב שמות המתחם המדינתי, אך מבחינה תפעולית הוא קשור לארגון (ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, האחראי על ניהול מערך הקצאות שמות מתחם עיליים (TLD) וכתובות אינטרנט ומפעיל את שרתי שמות המתחם העיליים של האינטרנט (Root Servers). במסגרת ICANN, האיגוד חבר בתת הארגון ccNSO (Country Code Name Supporting Organization), המייצג את מנהלי המתחמים העיליים המדינתיים (ccTLD) ב-ICANN. כמו כן, האיגוד חבר באיגוד האירופי של מנהלי מרחבי שמות מתחם מדינתיים באירופה CENTR - Council of European National Top-Level Domain Registries שישראל נמצאת בתחום אחריותו ואחראי על הקצאת כתובות IP, שם הוא רשום כ-LIR (Local Internet Registry). כחלק מפעולות האיגוד לקידום כניסתו של האינטרנט לשימוש מסחרי, הקצה האיגוד מאמצע שנות ה-90 משאבי אינטרנט של כתובות IP ומספרי ASN לארגונים בישראל, במטרה לאפשר לאותם ארגונים להיות מחוברים לשני ספקי אינטרנט במקביל.

בשנת 2018, הוכנס האיגוד לרשימת הגופים המנויים בתוספת החמישית לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998, כמנהל של "מערכת ממוחשבת חיונית", כהגדרתה בחוק.

במקביל לניהול הפעילות התשתיתית של מרשמי שמות המתחם וה־IIX, עוסק האיגוד בייזום וביצוע מחקרי מדיניות בסוגיות טכנולוגיות, משפטיות, חברתיות, חינוכיות וציבוריות הנוגעות לחיים הדיגיטליים ברשת, כפרטים וכחברה, וכן פועל למען משתמשי הרשת בישראל באמצעות מתן כלים, מידע ותמיכה בכל הקשור לשמירה על מוגנות ובטיחות המשתמשים, צמצום פערים דיגיטליים וחינוך הציבור להתמודדות עם האתגרים שהשימוש ברשת מעמיד בפני החברה, לצד יצירת משאבי מחקר לשימוש חופשי. כמו כן, מקדם האיגוד מדיניות ציבורית המתמקדת בשמירה על ערכי חופש הרשת, שמשמעותם יישום של העקרונות החוקתיים של מדינה דמוקרטית ברשת האינטרנט.

במסגרת הארגון פועלת קהילת חברים המהווה את מליאת חברי העמותה ופתוחה להצטרפות של כל אזרח ישראלי מעל גיל 17, והיא אשר בוחרת את זהות חברי הוועד המנהל של הארגון. הוועד המנהל כולל שבעה חברי הנהלה, המכהנים בהתנדבות. הוועד המנהל אמון על התווית המדיניות, המטרות והפעילות של איגוד האינטרנט בישראל. לצידו פועל הצוות המקצועי של האיגוד, ובראשו מנכ"ל האיגוד.

 היסטוריה 

איגוד האינטרנט הישראלי הוקם ב-1994 כקבוצה מתמחה בנושאי אינטרנט אשר פעלה במסגרת האיגוד ישראלי לעיבוד אינפורמציה (איל"א) כדי לסייע בהתפתחות ובהטמעת האינטרנט בישראל על ידי הדור המייסד של פעילות האינטרנט בישראל, ובראשם עובדי מחב"א. עד אז עיקר הפעילות בהסדרת נושאים הקשורים לאינטרנט התנהלה באמצעות מחב"א במסגרת "אילן", רשת אקדמית של המועצה להשכלה גבוהה. כאשר השימוש ברשת האינטרנט התרחב מחוץ לעולם האקדמי והחל להתפשט בקרב בעלי עסקים וכלל הציבור, נוצרו סוגיות תפעוליות, משפטיות ועסקיות שחייבו הקמת גוף בלתי תלוי שיציע מנהיגות ויכוון את תהליכי ההתפתחות של האינטרנט. האיגוד נרשם כעמותה בחודש מרץ 1997, ולקח על עצמו את עיקר פעילות הלא אקדמית בנושאי אינטרנט שמחב"א ניהל עד אז.

בשנת 1997 קיבל האיגוד אישור ממדען המחשב ג'ון פוסטל, הנחשב לאחד מאבות האינטרנט, להעביר את ניהול מרשם שמות המתחם ברמה העליונה של ישראל ccTLD – country code Top Level Domain) il - .ישראל) ממחב"א (IUCC) לאיגוד. אישור זה ניתן במסגרת פעילותו של ארגון IANA, השייך לגוף הבינלאומי האחראי על הקצאת שמות וכתובות באינטרנט.

בשנת 1999 הושקו כללי רישום חדשים וסדורים, גם בהיבט המשפטי, המגדירים את מערכת היחסים בין השחקנים. כחלק מכללי הרישום, הושק לראשונה בעולם מערכת יישוב מחלוקות מזורזת (הפועלת עד היום כ-IL-DRP). בשנת 2000 הקים האיגוד מערכת חדשה לרישום שמות מתחם ברשת. כללי רישום שמות המתחם, מגדירים את מבנה מרחב השמות, ואת השמות המותרים, קובעים את תוקפו של שם מתחם והזכויות בו, ואף מאפשרים לפסול שמות. החל משנת 2006, המרשם מבצע גם הסמכה לרשמים מוסמכים (Registrars) אשר מספקים שירותי רישום ללקוחות הקצה – רושמי שמות המתחם (Registrants). זאת, לאחר שבדצמבר 2006 פתח האיגוד את רישום שמות המתחם הישראליים גם לרשמי משנה, והחל לפעול במודל "רשם-מרשם", המקובל במרשמים שונים בעולם. מטרתו של מודל רשם-מרשם, היא לשפר את השירות הניתן לציבור רושמי שמות המתחם, ולאפשר תחרות בין ספקי שירות זה לציבור. בשנת 2016, ביקש האיגוד לחזק עוד יותר מודל פעולה זה, והפסיק לבצע פעולת רישום או חידוש שמות מתחם מול משתמשי הקצה.

מאז 2010 פועל האיגוד על מנת לאפשר מרחב מדינתי של שמות מתחם גם בעברית על בסיס שיפורים שהוכנסו במערך ה-DNS, שמאפשרים לעשות שימוש בתווים שאינם לטינים בשמות מתחם. בדצמבר 2010, נוספה האפשרות לרישום שם מתחם בעברית בסיומת "il.", כלומר בסיומות co.il, org.il, ac.il ודומיהן. בשנת 2012, הניע האיגוד תהליך של הקצאת שם מתחם עילי בעברית לישראל, על בסיס תוכנית IDN ccTLD Fast Track Process. בעקבות סקר שביצע האיגוד בקרב הציבור בישראל הוגשה בקשה להקצות את הסיומת .יל, אך בקשה זו נדחתה בשנת 2018 על ידי איגוד IANA, מאחר והאקדמיה ללשון עברית חיוותה דעתה כי אין מדובר בסיומת תקנית בעברית לשם המדינה. 

לאחר פעילות ממושכת בנושא, קיבל ב-19 במאי 2020, איגוד האינטרנט הישראלי מ-ICANN, הגוף הבינלאומי האחראי על הקצאת שמות וכתובות באינטרנט, את האישור לבקשתו להכיר בסיומת ".ישראל" כסיומת המדינתית העליונה לשמות מתחם בעברית (Internationalized domain name). משמעות תוצאתו של התהליך שהוביל האיגוד הייתה ייצוג לשפה העברית כשפתה של מדינת ישראל באינטרנט העולמי – עם סיומת מקבילה ל-.il בעברית, כך ששם המתחם (הדומיין) כולו ייכתב בשפה העברית, כולל הסיומת שלו, מימין לשמאל, באופן מלא.

לקראת פתיחת מרחב שמות מתחם בצורה מלאה, הוחלט בשנת 2020 להפסיק לאפשר רישום שמות מתחם חדשים בעברית בסיומת "il." (לדוגמה: איגודהאינטרנט.org.il). ב-14 בינואר 2021, אישרה IANA את בקשת האיגוד להיות ממונה כמנהל של מרחב שמות המתחם העילי בעברית .ישראל וסמכות ניהול זו הואצלה על איגוד האינטרנט הישראלי על ידי IANA. בנובמבר 2022, השיק איגוד האינטרנט הישראלי את מרחב שמות המתחם החדש בעברית, והציבור בישראל קיבל את האפשרות לרשום שמות מתחם בעברית בצורה מלאה.

 מטרות האיגוד ופעילויותיו 
 הפעלת שירותי תשתית חיוניים לקהילת האינטרנט בישראל 
 מרשם ותשתיות 
מרשם שמות המתחם (דומיינים, או Domain Names, בשמם המוכר יותר לציבור) בסיומות .il ו-.ישראל, הוא מאגר מידע מרכזי וייחודי המקשר בין שמות מתחם וכתובות האינטרנט שלהם, אשר באמצעותו מוקצים שמות המתחם למי שמחזיק בהם. מאז 2006 רישום שמות המתחם נעשה על ידי רשמים מוסמכים הפועלים מטעם האיגוד ומבצעים את הקשר מול הציבור הרחב המבקש לרשום או לחדש שם מתחם. מתוקף ניהולו של האיגוד את המרשם, הוא גם מפיץ לכל העולם את המידע על אודות שרתי ה-DNS בהם מפורסם המידע המקשר בין שם המתחם וכתובת האינטרנט שלו.

ב-24 באוקטובר 1985, הפכה ישראל למדינה השלישית (בנוסף לארה"ב ובריטניה) שקיבלה סיומת מדינתית ברשת, הנודעת כסיומת il., ובכך הצטרפה ישראל לאחד השלבים הראשוניים והמשמעותיים בהתפתחותה של מערכת שמות המתחם העולמית (Domain Name System – DNS). סיומת זו שימשה את האקדמיה הישראלית בחיבורה לרשת האקדמית העולמית, באמצעות מרכז החישובים הבינאוניברסיטאי (מחב"א).

במסגרת פועלו כמרשם שמות המתחם המדינתי, מפעיל האיגוד את ה-IL-DRP, שירות יישוב מחלוקות חלופי, המיועד לספק מענה מהיר למחלוקות שעניינן הקצאת שמות מתחם תחת הסיומות המדינתיות של ישראל (.il ו-.ישראל), בהתאם לכללי הרישום של שמות המתחם בסיומות אלו. בנוסף, מספק המרשם נתונים מתעדכנים בנוגע לדומיינים רשומים תחת הסיומות המדינתיות, וכן מדריכים ומאמרים מקצועיים.

 הקמה וניהול של מחלף האינטרנט הישראלי IIX - Israel Internet Exchange 
מחלף האינטרנט הוקם בשנת 1996. עד שנה זו, רוב תעבורת האינטרנט המקומית בישראל, הייתה מנותבת באופן ישיר באמצעות הרשת האקדמית באוניברסיטאות המופעלת על ידי מחב"א. בהוראות משרד התקשורת חיבורים אלו פורקו בשלב מסוים ונוצר צורך ברכיב כלשהו שישמש מחליף לנושא, לצורך כך הוקם מחלף האינטרנט.

מחלף האינטרנט הישראלי IIX הוא מערך נתבי תקשורת מחשבים, המאפשר קישור באופן שוויוני ונייטרלי בין ספקיות האינטרנט בישראל (ISP – Internet Service Providers), כך ששימוש באינטרנט על ידי משתמש בישראל למשאב אינטרנט ישראלי (אתר, שרת דואר אלקטרוני וכדומה) יעשה מבלי שהמידע יצא מגבולות המדינה. IIX חוסך עלויות תקשורת בינלאומית, מאיץ את השימוש באינטרנט למשתמשים בישראל (מכיוון שהוא מאפשר חיבור ישיר ומהיר בין ה-ISP השונים), משפר את יכולת הגנת הסייבר של האינטרנט הישראלי (מכיוון שעל פי שיטת הפעולה שלו, המחלף אינו גלוי למשתמש שאינו בישראל) ומחולל תחרות בהיצע שירותי האינטרנט, שכן הוא מקל על ISP חדשים להיכנס לשוק.

 הפעלה ועדכון של מאגר הנתונים data.isoc.org.il (לשעבר STS) 
מתוך תפיסה כי מידע ונתונים איכותיים ונגישים מהווים תשתית חיונית לקידום מדיניות, מחקר ושיח ציבורי ואקדמי, יזם האיגוד הקמת מאגר נתונים במטרה לרכז נתונים סטטיסטיים על האינטרנט בישראל ועל משתמשיו, כדי לאפשר ניתוח והבנה שלו באמצעות שיתוף נתונים אלו באופן חופשי וללא עלות. ההחלטה להקים את המאגר התקבלה בשנת 2009 ובעקבותיה התפרסמה קריאה לשיתוף נתונים עם המאגר. המאגר החל לפעול באוגוסט 2011 והוא מכיל נתונים וכלי ניתוח מידע מתקדמים במגוון נושאים, בהם מערכות, תשתיות, תוכנות ואתרים, כלכלה, עסקים ומסחר, ממשלה ושירותים ממשלתיים, שימוש פרטי באינטרנט, תשתיות אינטרנט, רשתות חברתיות, אסדרת פלטפורמות ועוד.

משנת 2022, מפרסם מדי שנה איגוד האינטרנט הישראלי את "מדד האינטרנט הישראלי" הממפה באופן מקיף את תשתיות האינטרנט בישראל ומספק תמונת מצב עדכנית של האינטרנט בישראל בהיבטי תשתיות וביצועים, וכן הרגלי שימוש, העדפות וצריכה של תוכן באתרי אינטרנט, רשתות חברתיות, אפליקציות וסטרימינג בקרב הציבור בישראל.

 ייצוג קהילת האינטרנט הישראלית בפורומים בינלאומיים 
מיום הקמתו, איגוד האינטרנט הישראלי הוא חבר מלא ב-CENTR (Council of European National Top-Level Domain Registries), ארגון ה־ccTLD האירופי, המהווה עבור חבריו פורום להחלפת מידע ולייצוג הקהילה מול גופי הממשל האירופי וארגוני אינטרנט בינלאומיים (כגון ICANN). האיגוד הוא השלוחה הישראלית של איגוד האינטרנט העולמי (ISOC – Internet Society) – ארגון מקצועי, בינלאומי, לא־ממשלתי וללא מטרות רווח, המקדם שיתוף פעולה ותיאום פיתוח טכנולוגיות ויישומים באינטרנט. האיגוד משתתף מעת לעת גם בפגישות של פורום משילות האינטרנט (IGF – Internet Governance Forum) וכן בפעילויות World Summit of the Information Society) WSIS) של ארגון ITU (International Telecommunication Union).

 קידום האינטרנט בחברה הישראלית והעשרת הידע המקצועי 
איגוד האינטרנט פועל להעלאת המודעות לנושא טכנולוגיות האינטרנט וחשיבות הטמעתן בקרב הקהילה בישראל, כמו גם על פיתוח הידע והפצתו לכלל האוכלוסייה, וכן על איגום משאבים לטובת קידום מטרות משותפות. בשנת 2018 פרסם האיגוד מסמך מדיניות מחקרי בנושא פריסת IPv6 בישראל, ובשנת 2022 פרסם מסמך מדיניות בנושא אימוץ הטכנולוגיות של האינטרנט של הדברים (IoT) בישראל וכן את מדד האינטרנט הישראלי.

לאיגוד יש שני מושבים בוועדות תקינה בסוגיות טכנולוגיות של מכון התקנים הישראלי: ועדת העברית במערכות ממוחשבות ואינטרנט (8109) וכן ועדת מונחים בטכנולוגיית המידע (8110).

בנוסף, יוזם האיגוד כנסים בתחומים שונים לקהילה האקדמית והמקצועית וכן מציע מענקים ושיתופי פעולה למחקר בתחום האינטרנט, ותמיכה בפעילות בזירה האקדמית ובזירת החברה האזרחית. כמו כן, משמש האיגוד פלטפורמה לחוקרים ואנשי מקצוע מהתעשייה וקהילת האינטרנט בישראל לפרסום מאמרים, באמצעות כתב העת הרב-תחומי למחקר אינטרנט בישראל.

 סיוע והובלה ביצירת רגולציה, מחקר ומדיניות ציבורית בתחום האינטרנט בישראל 
 מחקר ומדיניות 
איגוד האינטרנט הישראלי פועל לקידום יוזמות מדיניות ציבורית בתחום האינטרנט, במטרה לשמור על אופיו של האינטרנט בישראל כפתוח, נייטרלי, נגיש, שוויוני ובטוח לכלל החברה הישראלית. במסגרת פעילויות אלו מפרסם האיגוד מסמכי מדיניות העוסקים בסוגיות שונות – טכנולוגיות, משפטיות, חברתיות, חינוכיות וציבוריות – אשר נוגעות לחיים הדיגיטליים של הציבור בישראל, כפרטים וכחברה. מסמכים אלו מהווים תשתית לידע ובסיס לדיון ציבורי ולגיבוש המלצות מעשיות למדיניות לאומית לטובת עיצוב מרחב דיגיטלי בר-קיימא ובטוח בישראל.

 חקיקה ורגולציה 
נציגי האיגוד פעילים בוועדות ציבוריות ופרלמנטריות ופועלים לקידום חקיקה בתחום לצד מניעת חקיקה העלולה לפגוע בזכויות הפרט בתחום האינטרנט ו/או חופש הרשת. בין היתר, מגיש האיגוד עתירות לבתי המשפט כנגד התערבות של השלטונות בפעולת האינטרנט. דוגמה לכך היא פסק דין בשנת 2013 בו נקבע כי צווים שהוציאה משטרת ישראל להגבלת גישה לאתרי הימורים באינטרנט הוצאו בחוסר סמכות ודינם להתבטל.

האיגוד מפרסם ניירות עמדה ותגובות ליוזמות חקיקה ורגולציה של גורמי ממשל שונים, במטרה לשמור על הזכויות והאינטרסים של משתמשי האינטרנט בישראל אל מול שינויים רגולטוריים, יוזמות ממשל ופעילותם של גופים במגזר העסקי. במסגרת פעילותו זו, מספק האיגוד מענה לבקשות מידע ונתונים של גורמי ממשל ורגולציה בישראל, וכן מקיים שיתופי פעולה מקצועיים עם גורמי ממשל וארגוני חברה אזרחית.

בחודש מרץ 2022 פרסם האיגוד, ביחד עם המכון הישראלי לדמוקרטיה, הצעת מתווה לאסדרה של רשתות חברתיות בישראל עבור משרד התקשורת ומשרד המשפטים. ברבעון הראשון של שנת 2023 התפרסם מסמך מדיניות מקיף בנושא, לרבות הצעות לחקיקה ורגולציה בזירה הישראלית.

 הגברת מיומנות והגנה על הפרט ברשת 
איגוד האינטרנט הישראלי פועל לקידום אינטרנט בטוח, פתוח, נגיש ושוויוני בישראל באמצעות קידום מודעות ומתן כלים וידע לציבור ולמקבלי החלטות בכלל המגזרים. זאת, לצד מענה וסיוע בהתמודדות עם פגיעות ומתקפות ברשת, כמו גם זיהוי וקידום מענה לפערים ואי־שוויון בנגישות של קבוצות שונות למשאבי האינטרנט בישראל.

 מיומנות ומוגנות ברשת (לשעבר נטיקה)  
בשנת 2012 הוקם במסגרת האיגוד מיזם נטיקה, שהחל משנת 2023 נקרא "מיומנות ומוגנות ברשת". המיזם מפיק מחקרים, סקרים ומדריכים, וכן המלצות, משאבי הוראה והדרכה ומאמרים הזמינים לצרכים חינוכיים, מקצועיים ורגולטוריים.

 קו הסיוע לאינטרנט בטוח: www.safe.org.il 
בשנת 2013 איגוד האינטרנט הישראלי הקים את קו הסיוע לאינטרנט בטוח – מוקד תמיכה בעברית ובערבית. קו הסיוע מספק מענה אנושי לתמיכה וייעוץ בנושאים הנוגעים לבטיחות ומוגנות ברשת והתמודדות עם איומים שכיחים ברשת כגון אלימות וירטואלית, ביוש (shaming), הפצה של תכנים פוגעניים ומיניים, פגיעות סייבר נגד אזרחים ועוד. קו הסיוע מוגדר כגורם דיווח מהימן ורשמי (Trusted Flagger) על ידי פלטפורמות המדיה החברתית ואתרי תוכן דומיננטיים בעולם, כגון: פייסבוק, גוגל, טיקטוק ודומיהם, ומסייע להם בדיווחים דחופים להסרת גורמים זדוניים ותוכן פוגעני בפלטפורמות השונות.

 מיזם בלוק: Block.co.il 
מיזם Block הוא מרכז להגנת סייבר לאזרחים ועסקים קטנים, אשר מטרתו לספק לאזרחי ישראל מידע וסיוע בכל הקשור בהגנה על המרחב הדיגיטלי הפרטי שלהם, ולאפשר להם לבנות "קו הגנה" אישי שישפר את רמת הגנת הסייבר בבית או בעסק. מרכז המידע מספק מידע וכלים מעשיים בנושאי מתקפות והונאות סייבר נגד אזרחים, ומאפשר לדווח עליהם לגורמי סיוע.

 צמצום פערים דיגיטליים 
במסגרת פעילות מחלקת קהילה וחברה, פועל איגוד האינטרנט הישראלי לצמצום פערים דיגיטליים ולהגברת השימוש והנגישות של האינטרנט ושירותיו בישראל באופן שוויוני והוגן, לכלל האוכלוסיות בחברה – בדגש על החברה הערבית, החברה החרדית, הגיל השלישי, אנשים עם מוגבלות וקבוצות מוחלשות אחרות. כמו כן, האיגוד עוסק במיפוי וצמצום פערים בפריסת תשתיות האינטרנט ברחבי ישראל ובנגישות אליהן.

במסגרת פעילות זו מפעיל האיגוד פורום מומחים העוסק בנושא צמצום הפער הדיגיטלי בחברה הערבית. הפורום מורכב ממשפיעני רשת, אנשי מקצוע, חוקרים ואנשי אקדמיה ופעילים חברתיים מתוך החברה הערבית. דוגמאות לפעילות לצמצום פערים דיגיטליים כוללות את מדד ההנגשה של השירותים הממשלתיים הדיגיטליים בשפה הערבית, מדריך בשיתוף מערך הדיגיטל והג'וינט להנגשת אתרים ושירותי ממשל בערבית, מחקר מקיף שבחן את שימושי הרשת של החברה החרדית ומחקר על שימושי רשת ומוגנות של אוכלוסיית הגיל השלישי בישראל.

כמו כן במסגרת פעילות זו מתפרסמים מדריכים שונים לקידום מוגנות ברשת בגיל השלישי, ומדי שנה בחודש האינטרנט הבטוח מתקיימת פעילות הדרכה למוגנות דיגיטלית לגיל השלישי בשיתוף פעולה עם החברה למתנ"סים וחברת מיקרוסופט ישראל.

 התמודדות עם הפצת דיסאינפורמציה ותוכן כוזב ברשת 
האיגוד מפרסם מדריכים, משאבי הוראה ואזהרות שונות לציבור בכלי התקשורת, לצד מתן הרצאות ופרסום ניירות מדיניות לגורמים באקדמיה, בכנסת ובמשרדי הממשלה.

לאחר מתקפת הטרור של החמאס על עוטף עזה ב-7 באוקטובר 2023, ומלחמת חרבות ברזל שפרצה בעקבותיה, הרחיב איגוד האינטרנט את פעילותו בתחום זה והשיק פורטל ייעודי לנושא המספק מידע ומשאבים חיוניים להתמודדות עם התופעה.

לצד זאת, הופק אתר חינוכי ייעודי להוראת אוריינות מדיה אזרחית בשם FakeOrNot.org.il בשיתוף פעולה עם המכון הישראלי לדמוקרטיה ועם מכון מופ"ת, וכן מחקרים שונים על התמודדות הפלטפורמות והמדינה עם האיומים הרלוונטיים בתחום.

 מבנה ארגוני 
איגוד האינטרנט הישראלי מנוהל על ידי שבעה חברי ועד מנהל, המכהנים בהתנדבות. הוועד המנהל אמון על התווית המדיניות, המטרות והפעילות של איגוד האינטרנט בישראל. לצידו פועל הצוות המקצועי של האיגוד, העומד בחזית ניהול מרחב ה-DNS, מחלף האינטרנט הישראלי ומרשם שמות המתחם בסיומות .il ו-.ישראל, וכן יוזם ומקדם את עיצוב האינטרנט הישראלי כפתוח, שוויוני, נגיש ובטוח.

 נשיאי האיגוד 
נשיאתקופת כהונהג'ורג' מאיר1994–1999דורון שקמוני1999–2002ד"ר אמיר עציוני2002–2007רימון לוי2007–2011פרופ' ישע סיון2011–2012ד"ר אלון הסגל2012–2015נאוה גלעד2016-2015פרופ' קרין נהון2016–2022ד"ר שרון בר זיו2022–

 ביקורת על הארגון 
בשנת 2007 הושמעה ביקורת כלפי השימוש שעושה איגוד האינטרנט בכספיו, ובשנת 2009 הועלתה הביקורת פעם נוספת. מרבית הכנסותיו של האיגוד באות מרישום שמות מתחם (Domain) תחת הסיומת .il רישום שם המתחם מבוצע ברוב המקרים על ידי חברות פרטיות המשמשות כרשמים מוסמכים (Registrar), ומעבירות סכום מסוים לאיגוד, עבור כל שם מתחם, בכל שנה. איגוד האינטרנט סירב לחשוף את הסכום המועבר עבור כל שם מתחם מהרשמים, בנימוק של חשש לפגיעה בתחרות הפתוחה בתחום.

בעקבות הביקורת, נושא זה עבר שינוי משמעותי. בשנת 2018 החליט הוועד המנהל של האיגוד שגם המידע הנוגע למחיר יחידת רישום שם מתחם בסיומת .il שגובה האיגוד מהרשמים המוסמכים על ידו יהיה גלוי לציבור. זאת, בהתאם למדיניות של שקיפות שגיבש הוועד המנהל במרץ 2016, על בסיס עבודת מטה של הדרג המקצועי באיגוד, כי יש לנקוט בשקיפות מרבית בכל הקשור לדיונים וההחלטות הנידונות במסגרת ישיבות הוועד, ויש לפרסם אותן לציבור ובפרט לחברי העמותה. לאחר השינוי, כל מידע הקשור לפרסום מחיר יחידת רישום גלוי לציבור, וכל הפרוטוקולים של דיוני ישיבות הוועד המנהל מתפרסמים באתר האיגוד.

קישורים חיצוניים



 קו הסיוע לאינטרנט בטוח
 פורטל איגוד האינטרנט הישראלי - מאבק בפייק ניוז
 האתר החינוכי לאוריינות מדיה אזרחית
 מאגר נתונים על האינטרנט הישראלי (STS) (מנוהל על ידי האיגוד)
 IIX מחלף האינטרנט הישראלי
 גלישה בטוחה ברשת
 רשימת רשמים מוסמכים


הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: אינטרנט
אינטרנט_הישראלי
אינטרנט_הישראלי