אליעזר בן נתן

רבי אליעזר בן נתן (נקרא גם רבי אליעזר הזקן או רבי אליעזר ממיינץ, הראב"ן) (ד'תת"נ, 1090, לערך – ד'תתק"ל, 1170), היה מרבני תקופת הראשונים, ומבעלי התוספות הראשונים במגנצא (מיינץ) שבגרמניה.

קורות חייו
על קורות חייו של רבי אליעזר בן נתן ידוע לנו רק מעט, מתוך הנאמר בחיבוריו ובחיבורי תלמידיו. מהתאריכים המצוינים בחיבורו "אבן העזר" ניתן להבין שפעל במחצית הראשונה של המאה ה-12 לספירה. תאריך לידתו משוער בקירוב לשנת ד'תת"נ (1090), ככל הנראה במיינץ שבגרמניה, היכן ששהה ופעל בבגרותו.

כיהן כראש ישיבה באשכנז (גרמניה), ועמד בקשרי מכתבים עם רבי מאיר בן שמואל, עם רבנו תם ועם הרשב"ם, ואף חתם עמהם על תקנות. תקופת מה מחייו אף שהה בבוהמיה.

בילדותו התרחש מסע הצלב הראשון. בעקבותיו הוא חיבר קינות על גזירות תתנ"ו, יוצרות, סליחה ופיוטים. בנוסף, כתב ספר על ההיסטוריה של הרדיפות נגד היהודים בעת מסע הצלב. הסופר מביע שנאה רבה לנוצרים שביצעו את הטבח ומתמודד עם השאלה הפילוסופית כיצד התאפשר על ידי האל טבח כה גדול ביהודים. הספר פורסם במאה ה-19 על ידי אהרן ילינק ואחר כך תורגם לגרמנית על ידי אדולף נויבאואר.

 אזכורים וידיעות אודותיו 
בעיר וירצבורג בשעת הריסת בניין נתגלו יותר מ-1,500 מצבות יהודיות, וביניהן שתיים ובהם נזכר הראב"ן: מצבה של נכדתו ובו כתוב שם בתו מומונא. בנוסף נמצא שבר מצבה של אשה הקשורה בראב"ן, עליו רשום "רבנו יו...".

באחת מתשובות מהר"ם מופיעה חתימתו עם רבני "אלמניא" (גרמניה), ולפיה לא פעל בצרפת. עם זאת התכתב עם ר' מאיר אביו של הרשב"ם ושל רבנו תם. כמו כן יש התכתבות שבו רבנו תם העונה במקום אביו כאשר רבי מאיר היה באבל על מות אחיהם יצחק, וכן תשובת רשב"ם (בשם העט רבנו שמואל הרמתי - מהעיר רמרו) לראב"ן.

משפחתו
חותנו היה רבי אליקים בן יוסף ממגנצא (מיינץ), תלמיד חבר של רש"י. בין חתניו ניתן למצוא את רבי שמואל בן נטרונאי (הרשב"ט), ורבי יואל הלוי מבונא (אביו של הראבי"ה). ובין קרוביו את ר' שמריה בר' מרדכי, שהיה תלמידו של ר' יצחק בן אשר הלוי.
נכדו הוא הראבי"ה שהיה גם תלמידו.

רבי אשר בן יחיאל (הרא"ש) מייחס את עצמו בחיבורו כצאצא של רבי אלעזר בן נתן, (נכדו או נינו של רבי אליעזר בן נתן, דרך בן בתו). אולם אפטוביצר טוען שקטע זה מועתק מראבי"ה.

חיבוריו
חיבורו הגדול הוא "אבן העזר", הקרוי גם "צפנת פענח" (קיצורו של החיבור קרוי "אבן הראשה"). החיבור הודפס לראשונה מכתב יד, שהיה באוסף רבי אליעזר טריוויש בפרנקפורט, לאחר 500 שנה, בשנת ה'ש"ע (1610) בפראג. מהדורות נוספות הודפסו לאחר מכן בירושלים (תרע"ה 1915) ובשימלוי שבטרנסילבניה (תרפ"ו 1926) בתוספת הערות והגהות של ראב"ד שימלוי, הרב שלמה זלמן אהרנרייך. מהדורה מתוקנת יצאה לאור בבני ברק תשע"ב (2012) על ידי הרב דוד דבליצקי, על פי כתבי יד, ובה נוספו כמה סימנים שטרם נדפסו.

מטרת הספר להראות שמנהגי אשכנז, המבוססים בהרבה על מקורות ארצישראליים כמו הפסיקתא ועוד מדרשים, מסתדרים גם לפי התלמוד הבבלי ואינם סותרים אותו. כמו כן, הראב"ן הוא ראשון המחברים בגרמניה המזכיר את פירוש רבינו חננאל על התלמוד.י. מ. תא שמע, הספרות הפרשנית לתלמוד חלק א' עמ' 64.

חיבורים נוספים שחיבר הם: "סדור עם פירוש הראב"ן", "קובץ מנהגים", ופירוש למדרש ההלכה "ספרי".

פרופ' אברהם גרוסמן טוען כי החיבור "סידור רבינו שלמה" המיוחס לרבנו שלמה ב"ר שמשון מגרמייזא - חברם של רבותיו של רש"י - חובר אף הוא על ידי רבי אליעזר בן נתן.

מיוחס לו פירוש למסכת אבות, המובא בספר "מנחה חדשה".

 ידיעות אודותיו 
בספר ראב"ן הוא מספר שבדק התאיידות של יין בכלי, לאחר שהתיר יין, וחלם חלום ממנו הבין שעליו לאסור. בעקבות הבדיקה הבין שטעה ופסל את היין, והוא ומקבלי ההיתר התענו במשך יומיים. 

בעקבות הכתוב בדפוס של ספר ההלכות "המרדכי" סברו שהוא היה מכותבי תוספות, אך מעיונים בכתב היד ברור שזו טעות, ומדובר בתשובה שהועתקה מספרו של הראבי"ה.

פירוש "סידור רבנו שלמה" שהודפס בכותרת זו, זוהה כסידור הראב"ן בידי אברהם גרוסמן בספרו חכמי אשכנז הראשונים (ומאז הודפס בכמה מהדורות תחת כותרת נכונה).

פיוטים
מבין הפיוטים שחבר:
 יוצר, אופן וזולת לשבת שובה. נדפס במנהג אשכנז המערבי.
 יוצר, אופן וזולת לשבת ברית מילה. נדפס במנהג אשכנז המערבי.
 זולת "א-להים באזנינו שמענו", שאומרים במנהג אשכנז המערבי לשבת לפני שבועות ולשבת חזון. הזולת מדבר על גזירות תתנ"ו.

לקריאה נוספת
 שלום אלבק, מבוא - לספר אבן העזר, וורשה, תרס"ה 1905 (עמ' 7 - 29)
אביגדור אפטוביצר, מבוא לספר ראבי"ה, ירושלים תרצ"ח (עמ' 49-57)
 סידור הראב"ן: סדר התפילה לימות החול, שבת ומועדים: נוסח אשכנז: עם ביאורים ופירושים / מרבינו אליעזר ב"ר נתן. ירושלים: מפעל תורת חכמי אשכנז - מכון ירושלים, תשפ"ב.

קישורים חיצוניים






הערות שוליים

קטגוריה:בעלי התוספות
קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:פייטני אשכנז וצרפת
קטגוריה:מגנצא: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשונים
קטגוריה:נפטרים ב-1170
קטגוריה:פרשני הפיוט
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-11
קטגוריה:יהודי אשכנז במאה ה-12