טייסת 101

שמאל|ממוזער|250px|מטוס F-16C ברק 2020 של טייסת 101 בתצוגת יום העצמאות.
250px|ממוזער|מטוסי F-16C ברק של הטייסת בתיקון ביחידת האחזקה האווירית לאחר שנפגעו בהצפה בבסיס חצור
ממוזער|טקס הפרידה מהטייסת בבסיס חצור לפני המעבר שלה לבסיס רמת דוד, יוני 2021
טייסת 101, המכונה גם "טייסת הקרב הראשונה", היא טייסת מטוסי הקרב הראשונה של חיל האוויר הישראלי. לאורך השנים הפעילה הטייסת מטוסי קרב שונים. הטייסת פעלה מבסיס חצור עד יוני 2021 ומאז הועברה לבסיס רמת דוד. נכון ל-2021 מפעילה הטייסת מטוסי F-16C ("ברק").

 היסטוריה 
הטייסת הוקמה בשנת 1948 על ידי לו לנארט ומודי אלון, כאשר לנארט היה למעשה מפקדה הראשון בפועל, אך אלון הוא הראשון שמונה רשמית להיות מפקדה. בסיסה הראשון היה מחנה עקרון, שנודע בהמשך כבסיס תל נוף. באמצע חודש יוני, במהלך ההפוגה הראשונה, עברה הטייסת לשדה התעופה הרצליה.

ב-29 במאי 1948 מונה אלון למפקד הטייסת, ועוד באותו יום לפנות ערב המריא מעקרון לתקיפה אווירית על הטור המצרי סמוך לגשר עד הלום. בתקיפה זו השתתפו ארבעת המטוסים הראשונים של טייסת הקרב הצעירה, מדגם "אוויה S-199" ("מסרשמיט"), שעד אז עצם קיומם של מטוסי קרב ישראליים היה בגדר סוד. היה זה המבצע הראשון ולמעשה הטיסה המבצעית הראשונה של מטוסי קרב במדינה החדשה. בתקיפה נהרג אחד הטייסים, .

ב-3 ביוני המריא אלון מבסיס עקרון והפיל באמצעות ה"מסרשמיט" שלו שתי דקוטות מצריות שהפציצו את תל אביב. כל זאת לאחר כשבועיים של הפצצות כמעט יום יום. העיר תל אביב לא ידעה את נפשה מרוב שמחה. ב-8 ביולי המריא אלון משדה התעופה בהרצליה כדי לתקוף טור משוריין מצרי בביר עסלוג' שבנגב. בדרכו חזרה הבחין המבנה שבו טס בשני מטוסי ספיטפייר מצריים, ואלון הפיל אחד מהם. ב-16 באוקטובר 1948 חזר אלון יחד עם עזר ויצמן מגיחת תקיפה על הכוח המצרי שהחל לסגת מאיסדוד; אלון התרסק עם מטוסו בגישה לנחיתה בשדה התעופה הרצליה, ונהרג. סיד כהן החליף אותו בפיקוד על הטייסת.
כיוון שרוב הטייסים של טייסת 101 היו מתנדבים מחו"ל, לאחר המלחמה רובם חזרו לארצותיהם והטייסת התרוקנה. כדי לפצות על חיסרון זה הובאו לארץ פרחי הטיס החדשים מצ'כיה. בנובמבר 1948 עברה הטייסת, בפיקודו של סיד כהן, מהרצליה לבסיס חצור.

ב־20 בנובמבר 1948 יירט P-51 מוסטנג של הטייסת מטוס של חיל האוויר המלכותי, כאשר מטוס מוסקיטו לא מזוהה חדר לשטח ישראל מכיוון גבול ישראל–לבנון באזור חניתה. המטוס טס מעל רוב שטח המדינה, ולאחר שהתברר כי גובה טיסתו נמצא מחוץ לטווח נ"מ, הועלה מטוס מהטייסת שיירט את המטוס באזור קסטינה.

מאחר שיבואן המטוסים של הטייסת, אל שווימר, השיג לטייסת במבצע תובלה חסר תקדים 12 מטוסי מוסטנג חדשים, התפלגה הטייסת לשתי טייסות: טייסת 101 שהפכה לטייסת המוסטנגים, ובשכנות לה הוקמה טייסת 105 ("העקרב") של מטוסי הספיטפייר הישנים.

בסיום מלחמת ההתשה נמנו טייסי הטייסת עם הכוחות שהשתתפו במבצע רימון 20, שבמסגרתו הפילו מטוסי חיל האוויר הישראלי בשמי מצרים חמישה מטוסי מיג-21 מוטסים בידי טייסים סובייטיים. 8 ממטוסי טייסת 101 השתתפו בקרב האוויר של 13 בספטמבר 1973, שבמהלכו הופלו 12 מטוסי מיג סוריים ומטוס ישראלי אחד.

במלחמת יום הכיפורים הפעילה הטייסת מטוסי מיראז' 3 ("שחק"). על הטייסת פיקד סא"ל אבי לניר עד שנפל בשבי סוריה ב־13 באוקטובר 1973 לאחר שנאלץ לנטוש את מטוסו שנפגע מטיל קרקע-אוויר במהלך פיטרול ברמת הגולן. הסורים עינו למוות את לניר השבוי, וגופתו הוחזרה לישראל ב-6 ביוני 1974. באפריל 1976 הוענק לו עיטור העוז. את לניר החליף בפיקוד על הטייסת סגנו, ישראל בהרב, ובתום המלחמה מונה הרצל בודינגר לפיקוד על הטייסת והטייסת קלטה את מטוסי הכפיר הראשונים שיוצרו בישראל.

הטייסת זכתה בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות בשנים 2013 ו-2019.

ב-21 ביוני 2021, הטייסת חזרה לבסיס רמת דוד, לאחר 72 שנות שירות בבסיס חצור.

ב־2006 הוקם מועדון הטייסת הראשונה על ידי טייס ותיק בטייסת 101 (מטוסי ברק 1 וברק 2) סא"ל דני ברכה (המכונה "הכריש").

 מפקדי הטייסת 
 תקופה ראשונה - אוויה S-199, ספיטפייר, מוסטנג 
 מפקד  מינוי  הערות מרדכי (מודי) אלון  מאי 1948  נהרג ב-16 באוקטובר 1948. ממלאי מקומו היו ביל קייזר וסימור פלדמן סיד כהן  אוקטובר 1948  עזר ויצמן  מרץ 1949  יעקב ג'ק כהן  יוני 1949  גרישה בראון  יולי 1949  משה פלד  דצמבר 1950  מאיר רוף  מרץ 1951  אברהם יפה  יולי 1951  מרדכי הוד  מרץ 1952  לימים מפקד חיל האוויר מאיר רוף  מרץ 1953  בני פלד  אפריל 1954  ממלא מקום, לימים מפקד חיל האוויר אברהם יפה  יוני 1954  יצחק יבנה  אוגוסט 1954 

 תקופה שנייה - דאסו מיסטר 4A 

 מפקד  מינוי  הערות בני פלד  פברואר 1956  בזמן פציעתו, ממלא המקום היה מנחם בר יעקב אגסי  אוקטובר 1957  ממלא מקום יעקב "יאק" נבו  דצמבר 1957  ממלא מקום אהרון יואלי  מאי 1958  יוסף ג'ו אלון  אוגוסט 1960  רפי הר-לב  אוגוסט 1961 

 תקופה שלישית - שחק, נשר, כפיר 

 מפקד  מינוי  הערות יוסף ג'ו אלון  נובמבר 1961  ארלוזור לב (זוריק)  דצמבר 1963 שימש כמפקד בסיס רמת דוד כשפרצה מלחמת יום הכיפורים, ונהרג בהתרסקות מטוסו במהלך המלחמה. עמוס לפידות  אוגוסט 1965 לימים מפקד חיל האוויר דן סבר  יוני 1967  ממלא מקום עודד מרום  דצמבר 1967  יפתח ספקטור  אפריל 1970 לימים מפקד רמת דוד ותל נוף אברהם לניר  אוגוסט 1971 בעל עיטור העוז. נרצח על ידי הסורים לאחר שנפל בשבי במהלך מלחמת יום הכיפורים ישראל בהרב  13.10.73  ממלא מקום הרצל בודינגר  אוקטובר 1973 לימים מפקד חיל האוויר איתן פלד  נובמבר 1976  נחום מרחבי  ספטמבר 1977  עמוס שחר  מאי 1979  ערן גל  יולי 1982  יורם פלד  יולי 1984 

 תקופה רביעית - F-16 דו מושבי וחד מושבי
 מפקד  מינוי  הערות יורם פלד  מרץ 1987  קלט את מטוסי ברק 1 דו מושבי רני פלק  יולי 1989  מפקד במלחמת המפרץ, לימים מפקד בסיס חצרים בדרגת תא"ל רם שמואלי  מאי 1991  קלט את מטוסי ברק 2 דו מושבי, לימים מפקד בסיסי עובדה ורמת דוד בדרגת אל"ם וראש להק מודיעין בדרגת תא"ל   אוגוסט 1994  נהרג עם הנווט יובל בנימין ביולי 1995 בתאונה אווירית לאחר התנגשות עם מטוס אחר מהטייסת. דן מוקדי, סמ"ט א', מונה למלא את מקומו למספר ימים. נמרוד שפר  יולי 1995  מונה להחליף את רוני שלומי. לימים ראש מטה חיל האוויר וראש אג"ת בדרגת אלוף. שלי גוטמן  אוקטובר 1997  לימים מפקד בסיס חצרים בדרגת תא"ל יפהוד רייף  1999–2001  אריאל בריקמן  2001–2003  לימים מפקד בסיס חצור בדרגת אל"ם סא"ל ארז  2003–2005  סא"ל יזהר  2005–2007  סא"ל ירון  2007–2009  סא"ל מיקי  2009–2011  לימים מפקד בית הספר לטיסה בדרגת אלוף-משנהסא"ל עמית  2011–2013 יובל הראל  2013–2015 סא"ל אסף ו.  2015–2017סא"ל אסף אשד2017–2019לימים מפקד בסיס רמת דודסא"ל ג' 2019–2021 

 סמל הטייסת 
שמאל|ממוזער|200px|סמלה הראשון של הטייסת בתקופת המטוסים אוויה S-199, ספיטפייר, P-51 מוסטנג, ריפבליק RC-3 סי-בי.

סמל הטייסת עוצב באחד מערבי הטייסת, בעת בילוי בפאב על ידי טייס המח"ל  (שמאוחר יותר נרצח על ידי המצרים לאחר שמטוסו הופל במלחמת השחרור) וטייס המח"ל . הטייסים שהיו איתם החליטו לבחור את המספר 101 כמספר הטייסת כדי להטעות את האויב לחשוב שיש לישראל 100 טייסות. מודי אלון לא אהב את הסמל והציע להשתמש בעקרב כסמל הטייסת. הטייסים דחו את הצעתו, ולאחר הקמת טייסת 105 מתוך טייסת 101, נבחר העקרב לשמש כסמלה. בתקופת מלחמת העצמאות חבשו כל אנשי הטייסת כובעים אדומים, ונודעו כ"טייסת האדומה".

 קישורים חיצוניים 


 טייסת 101, באתר "מרחב אווירי"
 טייסת 101, באתר "מרקיע שחקים"
 היסטוריה של טייסת 101 

 , כתבה על פעולות "טייסת העקרב" ו"טייסת הקרב הראשונה" במלחמת לבנון השנייה, אוגוסט 2006




הערות שוליים

1- 002
קטגוריה:בסיס רמת דוד