התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית

שמאל|ממוזער|250px|העמוד השני של התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית
התיקון הארבעה עשר לחוקת ארצות הברית (באנגלית: Fourteenth Amendment) הוא תיקון לחוקת ארצות הברית, שאושר בשנת 1868, לאחר מלחמת האזרחים האמריקנית, ומאגד מספר עניינים שעלו לדיון בעקבות המלחמה. המפורסם בענייני התיקון ה-14 לחוקה הוא האיסור על מדינות ארצות הברית למנוע זכות הצבעה מאזרחי ארצות הברית (הגברים) או לפגוע בזכויות של בני אדם כלשהם, במטרה למנוע אפליה של השחורים.

במהלך השנים התפתחו במדינות הדרום דרכים שונות לעקוף את התיקון ה-14 לחוקה, ורק כ-100 שנה לאחר מלחמת האזרחים שימש התיקון הארבעה עשר בחיסול האפליה של השחורים, בין השאר בקביעת בית המשפט העליון של ארצות הברית שההפרדה הגזעית אינה חוקית, בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך.

 תוכן התיקון
מקור

Section 1. All persons born or naturalized in the United States, and subject to the jurisdiction thereof, are citizens of the United States and of the State wherein they reside.
No State shall make or enforce any law which shall abridge the privileges or immunities of citizens of the United States; nor shall any State deprive any person of life, liberty, or property, without due process of law; nor deny to any person within its jurisdiction the equal protection of the laws.
Section 2. Representatives shall be apportioned among the several States according to their respective numbers, counting the whole number of persons in each State, excluding Indians not taxed. 
But when the right to vote at any election for the choice of electors for President and Vice President of the United States, Representatives in Congress, the Executive and Judicial officers of a State, or the members of the Legislature thereof, is denied to any of the male inhabitants of such State, being twenty-one years of age, and citizens of the United States, or in any way abridged, except for participation in rebellion, or other crime, the basis of representation therein shall be reduced in the proportion which the number of such male citizens shall bear to the whole number of male citizens twenty-one years of age in such State. 
Section 3. No person shall be a Senator or Representative in Congress, or elector of President and Vice President, or hold any office, civil or military, under the United States, or under any State, who, having previously taken an oath, as a member of Congress, or as an officer of the United States, or as a member of any State legislature, or as an executive or judicial officer of any State, to support the Constitution of the United States, shall have engaged in insurrection or rebellion against the same, or given aid or comfort to the enemies thereof. But Congress may by a vote of two-thirds of each House, remove such disability. 
Section 4. The validity of the public debt of the United States, authorized by law, including debts incurred for payment of pensions and bounties for services in suppressing insurrection or rebellion, shall not be questioned. 
But neither the United States nor any State shall assume or pay any debt or obligation incurred in aid of insurrection or rebellion against the United States, or any claim for the loss or emancipation of any slave; but all such debts, obligations and claims shall be held illegal and void. 
Section 5. The Congress shall have power to enforce, by appropriate legislation, the provisions of this article.

תרגום
חלק 1. כל אדם שנולד או התאזרח בארצות הברית, ונתון תחת תחום שיפוטה, הוא אזרח ארצות הברית והמדינה שבה הוא גר. לא תחוקק אף מדינה ולא תאכוף חוק שיגביל את הזכויות ואת החסינות של אזרחי ארצות הברית; ואף מדינה לא תשלול מאדם את חייו, חירותו או קניינו, בלי הליך משפטי נאות; ולא תשלול מאף אדם שבתחום שיפוטה הגנה שווה על ידי החוקים.

חלק 2. מספרם של הנבחרים יוקצה למדינות השונות, ביחס לגודל אוכלוסייתן, שיחושב לפי מניין כל האנשים בכל מדינה, להוציא אינדיאנים שלא נגבה מהם מס. אבל כאשר זכות ההצבעה בבחירת אלקטורים לנשיא ולסגן הנשיא של ארצות הברית, לצירים בקונגרס, למשרות של הרשות המבצעת או השופטת של מדינה או לנציגים בבית המחוקקים שלה, נשללת מתושבים זכרים כלשהם של מדינה כזו, במלאת להם 21 שנים והם אזרחי ארצות הברית, או כאשר מוגבלת זכות בחירה זו, בכל דרך שהיא, להוציא מקרי השתתפות במרד, או פשע אחר, יצומצם בסיס הייצוג של אותה מדינה ביחס ישר למספר האזרחים הזכרים הללו בתוך כלל האזרחים הזכרים שמלאו להם 21 שנים באותה מדינה.

חלק 3. לא יהיה אדם סנאטור או נציג בקונגרס, או אלקטור של נשיא וסגן נשיא, ולא יכהן במשרה אזרחית או צבאית, בארצות הברית או בכל מדינה ממדינותיה, אם לאחר שנשבע בעבר לקיים את חוקת ארצות הברית, בהיותו חבר קונגרס, או נושא משרה של ארצות הברית, או חבר בבית המחוקקים של אחת המדינות, או נושא משרה של הרשות המבצעת או השופטת של מדינה כלשהי, היה מעורב בהתקוממות או במרד נגד ארצות הברית, או אם נתן סיוע וסעד לאויביה. אולם הקונגרס רשאי להסיר מכשול זה, בהצבעה של שני שלישים בכל אחד משני הבתים.

חלק 4. לא יוטל בספק תוקפו של החוב הציבורי של ארצות הברית, שאושר בחוק, לרבות חובות שנבעו מתשלום גמלאות או מענקים תמורת שירותים שניתנו בדיכוי התקוממות ומרד. אבל ארצות הברית, וכל מדינה ממדינותיה, לא יטלו על עצמן ולא יפרעו כל חוב או התחייבות שמקורם בסיוע להתקוממות או למרד נגד ארצות הברית, או כל תביעה בשל אובדן עבד או שחרורו; וכל החובות, ההתחייבויות והתביעות הללו ייחשבו מנוגדים לחוק, בטלים ומבוטלים.

חלק 5. בסמכותו של הקונגרס לאכוף את האמור בסעיף זה בחקיקה מתאימה.

היסטוריה

 פרשנות 
התיקון ה-14 קובע שכל מי שנולד בתחומי ארצות הברית הוא אזרח. נוסח התיקון קובע אזרחות לפי לידה (birthright citizenship) כך:

"All persons born or naturalized in the United States, and subject to the jurisdiction thereof, are citizens of the United States and of the State wherein they reside."

תרגום: "כל אדם שנולד או התאזרח בארצות הברית, ונמצא תחת תחום שיפוטה, הוא אזרח של ארצות הברית ושל המדינה שבה הוא מתגורר." כלומר, מי שנולד בארצות הברית – ובהנחה שהוא "נתון לסמכות שיפוטה של ארצות הברית" – נחשב לאזרח אוטומטית.

ב-2025 התגלע ויכוח משפטי-פוליטי בנוגע למילים "subject to the jurisdiction thereof" – כלומר, "נתון לסמכות השיפוטית של ארצות הברית".

 הפרשנות הרחבה 
הפרשנות הרחבה (המקובלת כיום): כל מי שנולד בארצות הברית, למעט בני דיפלומטים זרים, נחשב נתון לסמכות השיפוט, ולכן הוא אזרח – גם אם הוריו שוהים בלתי חוקיים, עובדים זמניים, תיירים וכו'. זו הייתה פרשנות בית המשפט העליון בפסק דין ארק (United States v. Wong Kim Ark, 1898), שקבע שילד שנולד בארצות הברית להורים זרים הוא אזרח מתוקף התיקון ה-14.

 הפרשנות המצמצמת 
הפרשנות המצמצמת (הטענה השמרנית): יש שטוענים ש"subject to the jurisdiction" לא כולל שוהים בלתי חוקיים או מהגרי עבודה זמניים, ולכן ילדיהם אינם אזרחים. לדוגמה: בתקופות מסוימות, נשיאים או מחוקקים שמרנים הציעו לבטל את אזרחות הלידה למהגרי עבודה לא חוקיים דרך חקיקה או אפילו צו נשיאותי – בטענה שהוריהם אינם כפופים באופן מלא לחוק האמריקאי. אין הדבר תואם לפסיקה. רוב המשפטנים רואים את הפסיקה מ־1898 כקובעת חד-משמעית את הכלל של אזרחות לפי לידה, וגם בתי המשפט הפדרליים לא קיבלו עד כה את הניסיונות לצמצם זאת. כדי לשנות זאת באופן חוקתי, יש צורך בתיקון לחוקה – לא רק בפרשנות חדשה.

הגם שהנוסח נראה ברור, המשפט "subject to the jurisdiction thereof" מאפשר למתנגדים לטעון לפרשנות מצמצמת למרות שזו לא מקובלת כיום ברוב הפסיקה המשפטית.

 עמדת ממשל טראמפ 

 פסק דין וונג קים ארק (Wong Kim Ark, 1898) ועמדת ממשל טראמפ בנוגע לאזרחות לפי לידה 
וונג קים ארק נולד ב־1873 בסן פרנסיסקו להורים סינים שחיו כחוק בארצות הברית אך לא היו אזרחים. כאשר נסע לבקר בסין וניסה לחזור, רשויות ההגירה מנעו את כניסתו בטענה שאינו אזרח. הוא תבע את הממשל בטענה שהוא אזרח מתוקף התיקון ה-14. בית המשפט העליון פסק ברוב של 6 נגד 2 כי ארק הוא אזרח אמריקאי. הפסיקה קבעה שהילד נחשב לאזרח אם נולד בתחומי ארצות הברית גם אם הוריו אינם אזרחים, כל עוד הם אינם דיפלומטים זרים או אויבים לוחמים. בית המשפט הסתמך על עקרון ה־Jus Soli ("זכות אדמה") – אזרחות לפי מקום לידה – כפי שהיה מקובל במשפט האנגלי. כך נקבע תקדים שמאשר שאזרחות לפי לידה חלה כמעט על כל אדם שנולד בתחומי ארצות הברית. גם ילד להורים לא אזרחים, כולל מהגרים בלתי חוקיים – לפי הפרשנות המקובלת כיום, יהיה אזרח.

 עמדת ממשל טראמפ (2018–2020) 
הנשיא דונלד טראמפ הצהיר ב-2018 שישקול להוציא צו נשיאותי שיבטל את האזרחות מתוקף לידה של ילדים של שוהים בלתי חוקיים. הוא ביקר את העובדה שארצות הברית היא בין היחידות בעולם שנותנות אזרחות לפי לידה. יועציו המשפטיים טענו כי "subject to the jurisdiction thereof" אינו חל על שוהים בלתי חוקיים, ולכן ילדיהם אינם אמורים לקבל אזרחות. הם קיוו להשתמש בפרשנות חלופית של התיקון ה-14 ולנסות להביא את הנושא מחדש לבית המשפט העליון של ארצות הברית כדי להפוך את תקדים ארק.

 התגובה הציבורית והמשפטית 
מומחים למשפט חוקתי ולמשפט מהגרים שללו את עמדתו של הנשיא טראמפ. צוין שצו כזה יופל מיד בבית המשפט ויוכר כבלתי חוקתי, משום שהוא סותר תקדים עליון מחייב מ־1898.

 עמדת ממשל טראמפ (2025) 
ב-2025 פרסם טראמפ צו נשיאותי לביטול אזרחות מתוקף לידה של ילדים של שוהים בלתי חוקיים. שופט פדרלי הוציא צו מניעה זמני נגד הצו, בטענה שהצו לא חוקי. טראמפ הודיע שיגיש ערעור (ינואר 2025).

עם זאת, יש חריגים שמונעים אזרחות לפי לידה, למשל בן של דיפלומט זר, וכן יש מדינות בעולם שביטלו את החוק של מתן אזרחות לפי מקום לידה.

ראו גם
 תקופת השיקום
 נפרד אבל שווה

 קישורים חיצוניים 


  (PDF, providing text of amendment and dates of ratification)
 CRS Annotated Constitution: Fourteenth Amendment
 Fourteenth Amendment and related resources at the Library of Congress
 National Archives: Fourteenth Amendment

הערות שוליים

14
קטגוריה:תיקונים לחוקת ארצות הברית
תיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: אפליה