האלפבית הבשקירי

האלפבית הבשקירי (בשקירית: Башҡорт әлифбаһы, הגייה מקורבת: בַּשְׁקוֹרְתְּ אֶלִיפְבַּהֻו) הוא גרסה של האלפבית הקירילי שבו נכתבת השפה הבשקירית. בעבר נכתבה השפה הבשקירית באלפבית הלטיני, ולפני כן בכתב הערבי. כיום יש ניסיונות לחזור לשימוש באלפבית לטיני.

 היסטוריה 
מסגרת|שמאל|200px|קלשון
מסגרת|שמאל|200px|חץ
לפני שאימצו שיטות כתיבה אלפביתיות השתמשו הבשקירים בלוגוגרמות (או אידאוגרמות). כלומר, כל גרפמה ייצגה אובייקט פיזי מסוים. שתי דוגמות מוצגות משמאל:

עם קבלת האסלאם במאה ה־10 החלו הבשקירים להשתמש בכתב הערבי. נשתמרו תעודות כתובות באופן זה מהמאה ה-14 ומהמאה ה-15. בשנת 1923 נוצרה שיטת כתיבה ייחודית לשפה הבשקירית, גם היא על בסיס האלפבית הערבי, שכללה 33 אותיות במקום ה־22 שירשו מהאלפבית הטטרי.

ב־1928 הוחלף האלפבית הבשקירי לאלפבית המבוסס על האלפבית הלטיני, ובשנת 1940, אימצו אלפבית המבוסס על האלפבית הקירילי.

כיום מפותחת מערכת כתיבה חדשה, המבוססת על האלפבית הלטיני, אשר מתוכננת להחליף את האלפבית הנוכחי לקראת שנת 2010.

 כתיבת והגיית האלפבית הבשקירי 
 האלפבית מבוסס הקירילית 

אלפבית זה התקבל בשנת 1940, והאות Ё נוספה אליו בשנת 1950, וכך קיבל את צורתו הנוכחית. בטבלה הבאה מפורטות אותיות האלפבית הבשקירי, שמותיהן, והגייתן בשיטת האלפבית הפונטי הבינלאומי ובעזרת אות עברית, בעזרת ניקוד או בעזרת סימן שהגייתו מקבילה או דומה. כמו כן, מצוינים קודי היוניקוד של האותיות.

 צורת האות שם האות הגייה ב־IPA הגייה אות גדולה  אות קטנה 0410А 0430а аאַה  פתח 0411Б 0431б бэבֶּה  בּ דגושה 0412В 0432в вэבֶה  ב רפה 0413Г 0433г гэגֶּה  גּ דגושה 0492Ғ 0493ғ ғыגֻו  ג רפה בהגייה התימנית של העברית; כמו ר בהגייה האשכנזית של העברית 0414Д 0434д дэדֶּה  דּ דגושה 0498Ҙ 0499ҙ ҙэדֶה  ד רפה בהגייה התימנית של העברית; כמו th במילה then, או האות ذ בערבית 0415Е 0435е еיֶה ,  י סגולה או סגול וחינכוך העיצור שלפניו 0401Ё 0451ё ёיוֹ ,  י חלומה או חולם וחינכוך העיצור שלפניו 0416Ж 0436ж жэזֶ'ה  ז' כמו במילה ז'אק 0417З 0437з зэזֶה  ז 0418И 0438и иאִי  חיריק 0419Й 0439й ҡыҫҡа иקֻותְ'קַה אִי (אי קצרה)  י 041AК 043Aк каכַּה  כּ דגושה 04A0Ҡ 04A1ҡ ҡыקֻו  ק בהגייה התימנית של העברית; כמו האות ق בערבית 041BЛ 043Bл эльאֶל  ל 041CМ 043Cм эмאֶם  מ 041DН 043Dн энאֶן  נ 04A2Ң 04A3ң эңאֶן (אֶנְג)  כמו ה"נג" במילה בייג'ינג 041EО 043Eо оאוֹ  חולם 04E8Ө 04E9ө ө— ,  כמו סגול, כשהשפתיים מעוגלות; כמו האות Ö בגרמנית ובשוודית או בטורקית 041FП 043Fп пэפֶּה  פּ דגושה 0420Р 0440р эрאֶר  ר "מתגלגלת" 0421С 0441с эсאֶס  ס 04AAҪ 04ABҫ ҫэתֶ'ה  ת רפה בהגייה התימנית של העברית 0422Т 0442т тэתֶּה  תּ דגושה 0423У 0443у уאוּ  קיבוץ 04AEҮ 04AFү ү—  כמו חיריק כשהשפתיים מעוגלות; כמו האות Ü בגרמנית או בטורקית 0424Ф 0444ф эфאֶף  פ רפה 0425Х 0445х хаכַה  כ רפה 04BAҺ 04BBһ һаהַא  ה 0426Ц 0446ц цэצֶה  צ 0427Ч 0447ч чэצֶ'ה  צ' כמו במילה צ'לו 0428Ш 0448ш шаשַׁה  שׁ 0429Щ 0449щ щаשְצַ'ה  ש "רכה" כמו ברוסית 042AЪ 044Aъ ҡатылыҡ билдәһеקַתֻּולֻוק בִּילְדֶאהֶה  א כמו במילה קוֹפְאִים 042BЫ 044Bы ыאֻו  כמו שורוק כשהשפתיים אינן מעוגלות 042CЬ 044Cь йомшаҡлыҡ билдәһеיוֹמְשַקְלֻוק בִּילְדֶאהֶה  מציין חינכוך 042DЭ 044Dэ эאֶה ,  סגול 04D8Ә 04D9ә әאֵא  תנועה בין פתח לסגול, כשהפה פתוח לרווחה; כמו ה-a במילה fat באנגלית 042EЮ 044Eю юיוּ  י מנוקדת בקיבוץ או קיבוץ וחינכוך העיצור שלפניו 042FЯ 044Fя яיַא  י מנוקדת בפתח או פתח וחינכוך העיצור שלפניו

 האלפבית מבוסס הלטינית 

הווריאנט הלטיני של האלפבית הבשקירי התקבל בשנת 1928 כחלק מהמעבר לאלפבית הטורקי המאוחד עבור כל השפות הטורקיות שדוברו תחת שלטון ברית המועצות. אלפבית זה דומה לאלפביתים מבוססי לטינית אחרים, ולרוב האותיות בו יש את הצלילים שיש להן באלפביתים לטיניים אחרים. מקורן של האותיות  ו־ הוא קירילי ולא לטיני.

המקבילות הקטנות (miniscule) של האותיות B ו־L אינן b ו־l כמו במרבית האלפביתים הלטיניים באירופה, אלא  ו־ בהתאמה. זאת כדי למנוע בלבול בין L קטנה ל־i גדולה, ובין B קטנה ל־ (האות המציינת חינכוך). הגרש הבודד איננו אות ומשמש לציון העיצור הסדקי הסותם (כמו הצליל של האות אל"ף במילה קוראים, בניגוד לקורים).

למטה מפורטות אותיות הווריאנט הלטיני של האלפבית הבשקירי, והגייתן בשיטת האלפבית הפונטי הבינלאומי. כמו כן, מצוינים קודי היוניקוד של האותיות.

 צורת האות הגייה ב־IPA אות גדולה  אות קטנה 0041A 0061a  0042B 0299ʙ  0043C 0063c  0044D 0064d  0110Đ 0111đ  0045E 0065e  018FƏ 0259ə  0046F 0066f  0047G 0067g  01A2Ƣ 01A3ƣ  0048H 0068h  צורת האות הגייה ב־IPA אות גדולה  אות קטנה 0049I 0069i  004AJ 006Aj  004BK 006Bk  004CL 029Fʟ  004DM 006Dm  004EN 006En  014AŊ 014Bŋ  004FO 006Fo  019FƟ 0275ɵ  0050P 0070p  0051Q 0071q  0052R 0072r  צורת האות הגייה ב־IPA אות גדולה  אות קטנה 0053S 0073s  015EŞ 015Fş  0054T 0074t  0462Ѣ 0463ѣ  0055U 0075u  0056V 0076v  0058X 0078x  0059Y 0079y  005AZ 007Az  01B5Ƶ 01B6ƶ  0184Ƅ 0185ƅ  0027' 

 קישורים חיצוניים 
 הערך Алфавит (אלפבית) באנציקלופדיה הבשקירית הקצרה שבאתר האוניברסיטה הבשקירית (ברוסית)
 האלפבית הבשקירי באתר PrimaVista (ברוסית)

בשקירי