בורסה (עיר)

בורסה (בטורקית: Bursa) היא עיר בצפון-מערב טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה. לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir – "עיר גדולה") ולפי אומדן רשמי משנת 2023 אוכלוסייתה מנתה כ-3.2 מיליון בני אדם, מה שהופך אותה לעיר השנייה בגודלה במחוז מרמרה ולרביעית בטורקיה כולה (אחרי איסטנבול, אנקרה ואיזמיר).

השם בורסה מקורו בשם היווני פרוסה (Προύσα), על שם פרוסיאס הראשון, מלך ביתיניה (Bithynia) שכבש את העיר. השם שובש בהמשך ל"ברוסה" ושובש שוב ל"בורסה". העיר נוסדה במאה השנייה לפנה"ס. לאחר כיבושה בידי העות'מאנים בשנת 1326 שימשה כבירתם במהלך המאה ה-14.

בורסה שוכנת לרגלי  (2,493 מטר) שבו נמצא אתר הסקי הגדול במדינה. האזור משופע במעיינות חמים ההופכים את המקום למרכז תיירות חורף. העיר מהווה מרכז לתעשיית המשי הטורקית.

 היסטוריה 
 עת עתיקה 
היישוב האנושי הקדום ביותר הידוע בסביבת מיקומה הנוכחי של בורסה היה בתל איליפינאר (Ilıpınar Höyüğü), סביב שנת 5200 לפנה"ס. לאחר מכן הוקמה במקום העיר היוונית העתיקה קיוס, אשר הוענקה בשנת 202 לפנה"ס על ידי פיליפוס החמישי ממוקדון לפרוסיאס הראשון, מלך ביתיניה. פרוסיאס בנה מחדש את העיר בהדרכתו של חניבעל מצביא קרתגו, שמצא אצלו מקלט לאחר שהובס במלחמה הרומית-סלווקית, ושינה את שמה ל"פרוסיאס". בשל מיקומה למרגלות האולימפוס הביתיני (כיום הר אולו), כונתה העיר גם "פרוסה אד אולימפום". לאחר 128 שנות שלטון ביתיני, ניקומדס הרביעי, מלכה האחרון של ביתיניה, הוריש את ממלכת ביתיניה כולה לרפובליקה הרומית בשנת 74 לפנה"ס. בראשית המאה ה-20 התגלה בסמוך לבורסה אוצר רומי קדום, שכלל כלי כסף שהשתייכו לאישה. כיום שמור האוצר במוזיאון הבריטי.

בימי האימפריה הביזנטית, הפכה בורסה לעיר חיל מצב בשנת 562, ובה הוצבו משמרות קיסריים. כבר במחצית המאה ה־6 נודעה בורסה כמרכז חשוב לייצור אריגי משי.

 תחת השלטון העות'מאני 
שמאל|ממוזער|250px|המסגד הקטן בבזאר בבורסהבורסה הייתה לעיר הבירה המשמעותית הראשונה של האימפריה העות'מאנית לאחר שאלו כבשוה מהביזנטים בשנת 1326 (לפניה שימשו סוגוט ולאחריה איזניק). במאה ה-14 חוותה העיר תנופת בנייה עירונית משמעותית, שכללה הקמת בתי חולים, חאנים ומדרסות, וכן נוסד בה המטבעה הרשמית הראשונה של האימפריה. עם כיבוש אדירנה שבתראקיה המזרחית בידי העות'מאנים בשנות ה-60 של המאה ה-14, החליפה זו את בורסה כבירת האימפריה; אף על פי כן, שמרה בורסה על מעמדה הרוחני והמסחרי.

הסולטאן באיזיד הראשון הקים בעיר בין השנים 1390–1395 את מתחם באיזיד הראשון (Bayezid Külliyesi), שכלל מוסדות דת וחינוך, ובין השנים 1396–1400 בנה את מסגד אולו ג'אמי – מסגד יום השישי המרכזי של בורסה. לאחר תבוסתו ושביו של באיזיד בקרב אנקרה בשנת 1402 בידי כוחותיו של טימור לנג, הוחרבה העיר ונשרפה בפקודת נכדו, מוחמד סולטאן מירזה.Mohammad Habib, Khaliq Ahmad Nizami, A Comprehensive History Of India Vol.-V: The Delhi Sultanat (1970), p. 128 למרות זאת, שמרה בורסה על מעמדה כמרכז המנהלי והמסחרי החשוב ביותר באימפריה עד לכיבוש קונסטנטינופול (איסטנבול/קושטא) בידי הסולטאן מהמט השני בשנת 1453. מהמט קבע את קונסטנטינופול כבירת האימפריה, ומאותה עת שימשה כעיר הבירה העות'מאנית עד קץ ימיה של האימפריה. בשנת 1487 מנתה אוכלוסיית בורסה כ-45,000 נפש.The city in the Islamic world, Volume 1, ed. Salma Khadra Jayyusi, Renata Holod, Attilio Petruccioli, André Raymond, page 362.

בימי השלטון העות'מאני הייתה בורסה מרכז חשוב למסחר המשי. העיר שימשה נקודת חלוקה של משי ושל מוצרי יוקרה אחרים מהמזרח, ובעיקר מסין של שושלת מינג, אל יתר אזורי אגן הים התיכון, ובייחוד לערי מדינה באיטליה כדוגמת גנואה ופירנצה. בבורסה ובסביבותיה יושם גם מנגנון הדֶוְשִׁירְמֶה: גיוס בכוח של נערים נוצרים ואסלומם על מנת שישרתו את הסולטאן. במהלך גיוס שנערך בשנים 1603–1604 טענו תושבי הכפר הנוצרי אֵגרג'ילר (כיום אגרג'ה), שסיפק כבשים לאיסטנבול, כי ילדיהם נחוצים להם כרועי צאן. לדבריהם, אף שלא היו מחויבים למסור ילדים לצבא, נטלו הקצינים אחדים מהם בכל זאת. על כן, הם דרשו את השבתם. המדינה קיבלה ברצינות את טענת תושבי הכפר לגבי הצורך הדחוף ברועים, והורתה בצו רשמי על החזרת הילדים.שמאל|ממוזער|230x230px|אדריכלות עות'מאנית בבורסהבורסה התפרסמה גם בזכות ריבוי החמאמים שנבנו בה בתקופת שלטונו של הסולטאן סולימאן המפואר, ובהם "ייני קפליצ’ה". בין השנים 1867 ל-1922 הייתה בורסה בירת וילאייט חודאונדיקאר (Hüdavendigâr vilayet). מעמדה כמרכז תרבותי ומסחרי משך אליה סוחרים, רובם ארמנים, שחלקם צברו הון רב.

ביולי 1915 חיפשו אלפי נוצרים יוונים-אורתודוקסים מקלט בבורסה לאחר שגורשו מיישובים בהם התגוררו בסמוך לחוף בפקודת ממשלת הטורקים הצעירים. הדבר החמיר את מצבם של היוונים המקומיים, ששרדו גל של פרעות וחרמות בשנת 1914. זמן קצר לאחר מכן נחתמו צווי גירוש נגד הארמנים של בורסה. הארמנים הפרוטסטנטים ניצלו תחילה מן הגירוש, אולם כפריים שניסו להתנגד נטבחו. רוב המגורשים נספו במה שנודע כרצח העם הארמני. בעקבות זאת יושבו בבתי ובכפרי הנוצרים המגורשים אוכלוסיות חדשות, כורדים, צ'רקסים וכן סורים מהדרום, ושינוי זה ערער באופן עמוק את ההרכב הדמוגרפי של העיר והאזור.

על פי ההיסטוריון הטורקי מוסטפא זהית אונר, בזמן סיומה של המלחמה היוונית–טורקית בשנת 1922 ניסה הצבא היווני להצית את מרכז העיר בורסה. אולם בעלי בריתם מנעו זאת, והיוונים הצליחו להצית רק את תחנת הרכבת, יחד עם אזרחים טורקים שהיו בה. התותחן ואסיליוס מוסטאקיס תיאר את האירוע כך: "החי"ר עבר והצית את התחנה. ראינו גנרל אנגלי רכוב על סוס, שהורה לכבות את השריפה, שכן אילו הייתה בורסה נשרפת, היה הדבר פוגע ביוון".
שמאל|ממוזער|250px|רחוב אראפ שיקרי (Arap Şükrü) החוצה את השכונה היהודית בבורסה, אשר משמש כרחוב הבילויים הראשי של העיר
עם ייסוד הרפובליקה הטורקית בשנת 1923 הפכה בורסה לאחד המרכזים התעשייתיים הגדולים במדינה. הפיתוח הכלכלי הביא לגידול דמוגרפי, ובורסה נעשתה לעיר הרביעית בגודל אוכלוסייתה בטורקיה.

יהודי בורסה
ממוזער|יהודים בבורסה, 1873
כבר בתקופה הביזנטית ישבו בבורסה יהודים רומניוטים (דוברי יוונית). בשנת 1324, לאחר הכיבוש העות'מאני, התיר הסולטאן אורחאן לבנות את בית הכנסת "עץ החיים". לאחר הגעת יהודים ספרדים מגירוש ספרד, התערבבו בתוכם היהודים המקומיים. בין בתי הכנסת המפורסמים, היה בית כנסת "הגירוש". בשנת 1955 נותרו בבורסה כ-500 יהודים וכיום כ-60 בלבד.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, הוגלו לעיר מנהיגי "השומר". אבשלום פיינברג שהה שם כשהמתין לאישור יציאה לאירופה, משום שבעיר גרו מספר קרובים שלו אחרי גירושם מארץ ישראל בהיותם מקורבים לארגון "השומר".שמאל|ממוזער|250px|שער הכניסה לבית הכנסת הגדול בבורסה – Sinaguga Mayor
יהודי בורסה בארץ ישראל
יהודי בורסה, כיהודי טורקיה ויוון, עלו במרוצת הדורות לארץ ישראל והתיישבו בערים הוותיקות כחלק מן היישוב הספרדי. בירושלים קיים בית תפילה השוכן ברחוב הנביאים. שמו בית כנסת עולי בורסה והוא נוסד בשנת 1932. בית הכנסת משמר עדיין את המנגינות הישנות של הנוסח הספרדי ובימי שבת וחג מתקיים בו מניין מצומצם. בבית הכנסת ישנם ספרי תורה רבי ערך וביניהם ספר תורה שניצל מן העיר העתיקה, לפני שנפלה בידי הלגיון הערבי, ספר תורה מבית כנסת "גירוש" שהובא מבורסה שבטורקיה וכן ספר תורה שהיה מופקד בקבר רחל.

ערים תאומות

לקריאה נוספת
 אות מאבשלום, נאוה מקמל-עתיר. מספר, בין השאר, על שהותו של אבשלום פיינברג בעיר.

קישורים חיצוניים



 עיריית בורסה



הערות שוליים

*
בורסה
קטגוריה:טורקיה: ערים מטרופוליטניות
קטגוריה:יישובים שהוקמו באלף ה-1 לפנה"ס