מצוות בניין בית המקדש

מצוות בניית בית המקדש היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות לפיה על הציבור לבנות בית מקדש לה', שבו תתקיים עבודת הקורבנות, העלייה לרגל וכל יתר המצוות התלויות בקיומו של בית המקדש.

מקור המצווה
בתורה נאמר הציווי על בניית המשכן שהוקם בזמן שהותם של בני ישראל במדבר סיני:
.

עשיית המשכן וכליו השונים מתוארת בספר שמות בפרוטרוט ובחגיגיות רבה, והציוויים על עבודת הקורבנות בו מתוארים במהלך ספר ויקרא שאחריו.

תנאים לקיום המצווה
חז"ל למדו מן הפסוקים, שהקמת המקדש במקומו הקבוע ("בית עולמים"), צריכה הייתה לבוא לאחר קיומה של מצוות מינוי מלך ומצוות מחיית זכר עמלק:

הרמב"ם פסק דין זה בספרו משנה תורה, והיו שפסקו על פי דבריו שמצווה זו אינו נוהגת אלא אחר שמינו מלך על ישראל:

אמנם יש שכתבו על פי דברי הרמב"ם במורה נבוכים שסדר זה של מינוי מלך היה נצרך רק לזמן הכניסה לארץ. ויש שכתבו שכוונת הרמב"ם והגמרא היא רק לכתחילה, ולא שקיומם של הדברים הללו הוא תנאי לחיוב המצווה.
הקמת המקום הקבוע

בספר דברים, לפני הכניסה לארץ ישראל, מתוסף ציווי לחפש בארץ את "המקום אשר יבחר ה' לשכן שמו שם" ואליו לרכז את כלל עבודת הקורבנות:

במשך שנים רבות לאחר הכניסה לארץ ישראל טרם התממשה בניית הבית המקווה; תחילתו של מהלך כזה הייתה הקמת משכן שילה, שהיה, כדברי חז"ל, בית אבנים אך עם כיסוי של אוהל ולא תקרה. לאחר חורבן שילה (ככל הנראה על ידי הפלשתים בצעירותו של שמואל הנביא), נדד ארון הברית ברחבי הארץ, ושהה זמן-מה במשכנים ארעיים בנוב ובגבעון, עד שקידש דוד את ירושלים כמקום שבו אמור להיבנות בית המקדש באופן קבוע. דוד רצה לקיים את מצוות הבניין אך נאסר עליו על ידי נתן הנביא מפי האל; עם זאת, עשה דוד את כל ההכנות לכך, כך שכאשר מלך שלמה בנו, יכול היה להתחיל מיד במלאכה.

מעמד בחירתו של הר הבית למקום שבו ייבנה הבית העתידי מתואר בפירוט בסוף ספר שמואל ובדברי הימים, ומלווה בהתגלות מלאך ה' ובדברי גד הנביא. נראה שהתנ"ך וחז"ל תפסו זאת כאירוע מכונן, שאוסר מאז על כל בנייה של מקדש במקום אחר.

תוקף המצווה כיום 
הרמב"ם מנה את המצווה להקמת המקדש כאחת מתרי"ג מצוות, המחויבות בכל דור. וכך כתב בספרו משנה תורה:

כך גם מנו שאר מוני המצוות, כגון רס"ג, וגם רש"י במספר מקומות שונים הגדיר את בניין המקדש כמצוות עשה.
אמנם יש סוברים שלא מוטל על העם להקים את המקדש בזמן הזה, על פי דברי רש"י בפירושו למסכת סוכה שמקדש העתיד שאנו מצפין "בנוי ומשוכלל הוא יגלה ויבא משמים", וכן כתבו ראשונים נוספים במקום, כמו התוספות, הרשב"א והריטב"א.

היו שרצו להסיק כן גם מדעת הרמב"ם, שכתב שהמשיח יבנה את המקדש, או מכך שכתב שמינוי מלך קודם לבניין המקדש.

אמנם, יש שכתבו לדייק מדברי רש"י בפירושו לתנ"ך ולתלמוד שבנין בית המקדש יבנה על ידי עם ישראל כמו כן, יש שהעירו מכך שהרמב"ם במקומות שהזכיר נושא זה בספריו קבע שמצוות בניין המקדש היא מצווה לדורות.

על דברי רש"י שבית המקדש ירד משמים, כתב הערוך לנר שמלשון התלמוד לא משמע כן: . 

ראו גם
 זיהוי מקום המקדש
 חידוש עבודת הקורבנות
 מקדש יחזקאל
 כניסה להר הבית (הלכה)

 לקריאה נוספת 
 אל גבעת הלבונה, הרב יצחק שפירא והרב יוסף פלאי, אגודת אל הר המור, ה'תשנ"ט.

קישורים חיצוניים

 מצוות בניין בית המקדש בזמן הזה
 צורת בית המקדש על פי מלכים ודברי הימים, לפי שיטות גדולי המפרשים, ציורים ותרשימים, על כל פרט, קונטרס על "ארמונות וכיסא שלמה המלך" מאת המחברים תושבי ירושלים; עורכת ראשית נחמה שטיינברג ועורך ראשי בעלה הרב שלום דובר שטיינברג בן רבי בנימין צבי שטיינברג (שנפטר לעולמו ב-15 ביוני 2003, ט"ו בסיוון ה'תשס"ג בהר חוצבים).

הערות שוליים

*
בניין בית המקדש, מצוות
קטגוריה:מצוות עשה
קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:פרשת תרומה
קטגוריה:מצוות בית המקדש