י"ח באייר

חגים ואירועים החלים ביום זה
ל"ג בעומר: היום השלושים ושלושה של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
הילולה של הרשב"י
 צום יהושע: באלף הראשון לספירה, וייתכן שאף מאוחר מכך, יוחד יום צום ליהושע בן נון
 יום ההוקרה למערך המילואים (ראה ל"ג בעומר)

אירועים היסטוריים ביום זה
 א'תרנ"ז – לפי פרשנות מסוימת, יומו הראשון של המבול (הגשם מתחיל בי"ז באייר)
 לפי דעת הרמ"א, היום בו פסקה המגפה מלהפיל חללים בקרב תלמידי רבי עקיבא
 ג'תתכ"ו – לפי סברה היסטורית מסוימת, הערב בו הודיעו על פרוץ המרד הגדול נגד הרומאים (ראו ל"ג בעומר)
 לפי דעות שונות, היה ביום זה ניצחון חלקי של בר כוכבא נגד הרומאים
 בכמה מקורות מתקופת הגאונים מוזכר י"ח באייר כיום צום לציון מותו של יהושע בן נון
 ד'קכ"ג – הייתה רעידת אדמה חזקה בירושלים. ייתכן כי זהו תאריך בנייתו של בית המקדש של יוליאנוס, או תאריך חורבנו, או שניהם גם יחד
 ה'תר"ם – החל הדפסת הכרך הראשון של ש"ס וילנא (מסכת ברכות) בדפוס האלמנה והאחים ראם
 ה'תרנ"ג – מוקמת תנועת אהבת ציון
 ה'תרע"א – אסון הר מירון
 ה'תרע"ו – מתקיימת תהלוכת ל"ג בעומר בווארשה הפותחת את מסורת יום תנועות הנוער הציוניות
 ה'תרפ"ט – נוסדה תנועת הנוער בני עקיבא
 ה'תש"א – המפקדה הארצית של ההגנה מחליטה להקים את הפלמ"ח
 ה'תש"ה – גופת היטלר שהתאבד שעות קודם, נשרפה וכוסתה בפיצוץ, כתוצאה מהרעשת תותחים סובייטית
 ה'תש"ח – פורסמה פקודת צבא הגנה לישראל
 ה'תשכ"ז – לוי אשכול נושא את "הנאום המגומגם"
 ה'תשמ"ד – ועדת זורע, שחקרה את פרשת קו 300, מגישה את מסקנותיה
 ה'תשנ"ב – דורון אראל הוא הישראלי הראשון שמעפיל לפסגת האוורסט
 ה'תשפ"א – אסון הר מירון
 ה'תשפ"ג – תחילת מבצע מגן וחץ ברצועת עזה

משמעותו של היום ביהדות הגליל הקדומה

י"ח באייר מופיע בשני הקשרים מיתיים בקרב יהדות הגליל במאות הראשונות לספירה: צום יהושע ורעידת אדמה. מקורות היסטוריים שונים מזכירים הקשרים אלו, לעיתים בנפרד ולעיתים במשולב.

צום יהושע

קיימות עדות מהמאה ה-5 לצום בי"ח באייר. במאה ה-7 כבר קיימות עדויות ברורות לקשר בין התאריך י"ח באייר וצום לזכר יהושע בן נון.לדוגמה:

רעידת אדמה

התאריך, י"ח באייר, הוזכר החל ממחצית האלף הראשון בהקשר של רעידת אדמה, בעבר, בהווה או בעתיד. לדוגמה:

כבר מהמאה ה-3 קיימת עדות לקשר בין מות יהושע לבין רעידת אדמה, בלא קשר ישיר לתאריך י"ח באייר. בהמשך יש עדות גם לקשר בין שלושת הגורמים: התאריך, מות יהושע ורעידת אדמה:

ככל הנראה שהמקור לקשר בין רעידת האדמה לבין התאריך הוא ברעידת אדמה שהתרחשה בשנת 363 בי"ח באייר. זהו גם התאריך, לפי מקורות שונים, של חורבנו של בית המקדש של יוליאנוס בתאריך זה, וכן של בנייתו. על פי המקורות, בית המקדש נחרב בעת בנייתו על ידי רעידת אדמה. לדוגמה:

בניית בתי המקדש
לאור הסבירות שבניית בית המקדש של יוליאנוס החלה בי"ח באייר, הועלתה ההשערה כי גם בתי המקדש הראשונים, שנבנו בחודש אייר, התחילו להיבנות בתאריך זה.

נולדו
 על פי דעה אחת, רבי שמעון בר יוחאי
 ה'תשל"ח – עומר ינקלביץ', שרת התפוצות מטעם מפלגת כחול לבן

נפטרו
 על פי מסורת קדומה, יהושע בן נון
 על פי המסורת, רבי שמעון בר יוחאי.
 ה'של"ב (1572) – רבי משה בן ישראל איסרלישׂ, הרמ"א, גדול פוסקי יהדות אשכנז במאה ה-16, ראש ישיבה ופילוסוף.
 ה'תי"ט – רבי משה ירמיה הכהן מנארול, רב בפולין ולאחר גזרות ת"ח ות"ט רבה של יהדות מץ בצרפת.
 ה'תק"מ (1780) – רבי שלום בן משה בוזגלו, אב"ד במרקש, מרוקו. מקובל ומחבר ספר "מקדש מלך" פירוש על ספר הזוהר.
 ה'תרכ"ב – חכם יצחק אקשוטי מחבר ספר בני ישחק ודיין בקושטא.
 ה'תש"ח (1948) – יהודה ראב, ראשון השומרים בפתח תקווה.
 ה'תשנ"ח – יצחק מודעי, מדינאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נולד ב-ה'תרפ"ו)
 ה'תש"ע – הרב דוד עובדיה, רב שכונת בית וגן, מהדיר הספרים, כוס אליהו, ברכת אליהו

 י"ז באייר – י"ט באייר
 אייר

הערות שוליים

ח18
י18