רעשן גלגל שיניים

רעשן גלגל שיניים או רעשן של פורים הוא כלי נגינה המשמש כצעצוע, כלי-שעשועים המשמיע רעש, ומכאן שמו.
את המילה יצר איתמר בן-אב"י.

בניגוד לרעשנים העשויים כלי חלול עם גרגרים בתוכו המפיקים רעש בעת טלטול או ניעור - רעשן גלגל שיניים בנוי מידית שבראשה גלגל שיניים, ומחלק המסתובב סביב גלגל השיניים. הפעלת הרעשן נעשית באמצעות תנופה הגורמת לחלק המסתובב להסתובב ולהשמיע רעש בעת החיכוך שלו בגלגל השיניים. 

 בתרבות היהודית 
בתרבות היהודית נהוג להשתמש בו בפורים בעת קריאת שמו של המן במהלך קריאת מגילת אסתר כחלק ממחיית זכר עמלק שהמן נחשב לצאצאו. מקור המסורת היהודית הקשורה ברעשן היא ככל הנראה לרשום את שמו של המן על פיסות אבן או עץ והכאתם אלו באלו עד למחיקת השם (נוהג קלאסי של מחיית זכר עמלק) אלא שהמנהג התפתח ונותר ממנו בעיקר הרעש ומכאן נולד המנהג להרעיש ברעשן. השימוש ברעשן בעת קריאת המגילה מעורר בעיה הלכתית מכיוון שכך ישנו חשש שהציבור לא ישמע כל מילה ומילה, בניגוד להלכה.

אמנות ייצור הרעשנים הייתה נפוצה מאוד בקהילות היהודיות השונות כאשר הרעשן הפך למעשה לחפץ אמנותי מעוטר בתחריטים וציורים שונים. קיימים רעשנים ממתכת מעץ ומפלסטיק.

המנהג להרעיש במהלך קריאת המגילה בשעת קריאת שמו של המן, החל במאה ה-13 בצרפת, אז נהוג היה לכתוב את שמו של המן על אבנים ולהקיש בהן זו בזו. במאה ה-17 היה מנהג לפוצץ נפצים בעת אמירת שמו של המן. עדויות ראשונות לשימוש יהודי ברעשן גלגל השיניים נרשמו במאה ה-18, אך לא בהקשר של פורים כי אם בהקשר של הרחקת רוחות רעות. השימוש המסורתי בכלי זה בפורים החל בתחילת המאה ה-19. ביידיש, נקרא הרעשן בשמות שונים במקומות שונים. בפולין כונה בריעגר או גזשעכאטא, בווילנה שרייער, בסלובקיה קאלאקאטקא, ברוסיה גרמושקע, ובהונגרית קרפלה.

וריאציות נוספות
ממוזער|רעשן של יום שישי הטוב מגרמניה
רגנלה (איטלקית: raganella, מילולית:צפרדע עץ) - משמש במוזיקת פולק בקלבריה שבדרום איטליה. נקרא כך על שם הצליל המזכיר קרקור קרפדה. הרגנלה היא על פי רוב בגודל של קופסת לחם, ועשויה ממסגרת עץ אליה מחוברים ארבע או חמש פיסות עץ קשות אך גמישות, המתנגשות כנגד גלגל שיניים המותקן באחת מצידי המסגרת, המסובב באמצעות סיבוב ידית.

רפך (אוקראינית Рапач) הוא רעשן גלגל שיניים גדול מהפולקלור האוקראיני המשמש בכנסיות באזור פרשוב (כיום בסלובקיה) כחלופה לפעמוני הכנסייה במהלך ימי פסחא. ורסיות דומות משמשות בזרמים נוספים בנצרות במהלך השבוע הקדוש.

שימושים נוספים ברעשן
במוזיקה
הרעשן משמש ביצירה Till Eulenspiegel's Merry Pranks של ריכארד שטראוס וכן בשירי גורה של ארנולד שנברג. אוטורינו רספיגי השתמש אף הוא בכלי בתחילת היצירה אורני רומא, וגם צ'ייקובסקי השתמש בו בתחילת היצירה מפצח האגוזים. מוריס ראוול עשה ברעשן שימוש בתזמור של היצירה תמונות בתערוכה מאת מודסט מוסורגסקי.

התראה ואזהרה
250px|ממוזער|שמאל|רעשן ששימש להתרעת גז רעיל במלחמת העולם השנייה

במאות ה-18 וה-19, רעשן שוטר שימש את שוטרים בריטים ואוסטרלים כדי להזעיק סיוע.
במלחמת העולם השנייה שימש הרעשן להתרעה בדבר קיומו של גז רעיל.

 בתרבות הכללית 
יש אוהדים המשתמשים ברעשני ענק במשחקי כדורגל וכדורסל, כדרך לבלבל את שחקני הקבוצה היריבה. תופעה זו הייתה נפוצה בקרב אוהדי כדורגל ורוגבי בממלכה המאוחדת עד שנות ה-70 והכלי היה ידוע גם כ'רעשן כדורגל'.

ראו גם
 סביבון
 רעשן לתינוקות
 רעש לבן

קישורים חיצוניים

 רעשנים שונים ממוזיאון היכל שלמה באתר "דעת".
 שיר הרעשן באתר הספרייה הלאומית






הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פורים
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:רעשנים