המשרד לביטחון לאומי

המשרד לביטחון לאומי (עד תחילת 2023 נקרא המשרד לביטחון הפנים וקודם לכן נקרא משרד המשטרה) הוא משרד ממשלתי של מדינת ישראל המופקד על ביטחון הפנים במדינה. המשרד נוסד תחת השם משרד המשטרה, בשנות התשעים שונה שמו למשרד לביטחון פנים ובתחילת 2023 ניתן לו שמו הנוכחי - המשרד לביטחון לאומי.

למשרד כפופים גופי אכיפת חוק מתחומים שונים, הקשורים לביטחון הפנים (למעט החלק המשפטי, הכפוף למשרד המשפטים): משטרת ישראל, השיטור העירוני, הרשות להגנה על עדים ושירות בתי הסוהר, מנגנון בטיחות הכולל רק את הרשות הארצית לכבאות והצלה מאחר שגורמי הבטיחות הקשורים בבריאות כפופים למשרד הבריאות, ותחומי רווחה הקשורים לביטחון הפנים ולכן הוכפפו למשרד ולא למשרד הרווחה: הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, מצילה, עיר ללא אלימות והמטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת.

שר המשטרה הראשון היה בכור-שלום שטרית, שוטר ושופט לשעבר, שכיהן בתפקיד החל מיום הקמת המדינה במאי 1948 ועד ינואר 1967, מספר שבועות לפני מותו. שטרית כיהן כשר המשטרה לאורך ארבע-עשרה ממשלות (18 שנים וחצי), מה שהפך אותו לשר שכיהן בתפקיד לאורך תקופה רצופה הארוכה ביותר מבין כל שרי ממשלות ישראל לדורותיהן.

היסטוריה
ניתן לחלק את ההיסטוריה של משרד המשטרה וביטחון הפנים לכמה תקופות:
 1948–1968 – נוסד המשרד בשם משרד המשטרה. בתקופה זו לא הייתה המשטרה כפופה הלכה למעשה לשר, ותפקידו של המשרד היה בעיקר לייצג את עמדת המשטרה בפני הממשלה. שרי המשטרה בתקופה זו היו בכור-שלום שטרית (1948-1966) ואליהו ששון (1967-1969).
 1968–1977 – התגבשה אחריות וסמכות המשרד על המשטרה, במהלך תקופה זו עברה יחידת התקציב של המשטרה מן המשטרה עצמה למשרד המשטרה. עד 1974, היו תפקידיה של המשטרה שמירה על הסדר הציבורי והתמודדות עם פשיעה. עם ערעור ביטחון הציבור הישראלי בצה"ל בעקבות מלחמת יום הכיפורים, ובפועל בעקבות הפיגוע בקריית שמונה ב-1974, החליטה הממשלה להעביר את האחריות על ביטחון הפנים בהיבטיו הלאומיים ממשרד הביטחון וצה"ל למשרד המשטרה והמשטרה. הוקם המשמר האזרחי והוכפף למשטרה. בעקבות הפיגוע במעלות באותה שנה, הוקמה הימ"מ, אף היא כפופה למשטרה ולמשרד. מעמד זה של המשטרה ובמשתמע של המשרד התקבע בדו"ח ועדת חורב בתקופת ממשלת רבין הראשונה. שרי המשטרה בתקופה זו היו אליהו ששון ושלמה הלל (1969–1977).
 1977–1984 – עם המהפך בהנהגת המדינה בבחירות לכנסת התשיעית והקמת ממשלת בגין הראשונה, ביטלה הממשלה את משרד המשטרה והמשטרה סופחה כאגף למשרד הפנים בראשותו של השר יוסף בורג מהמפד"ל. בתקופה זו חזרה לקדמותה במידת מה עצמאותה של המשטרה ואי-כפיפותה לשר הממונה.
 1984–1995 – עם כינון ממשלת הרוטציה של המערך והליכוד, הוקם המשרד מחדש ובראשו הוצב הרמטכ"ל לשעבר חיים בר-לב שכיהן כשר המשטרה עד 1990, אז החליף אותו רוני מילוא, שהוחלף ב-1992 בידי משה שחל.
 1995–2023 – בשנת 1995, עם הקמת ממשלת פרס לאחר רצח רבין, שונה שם המשרד ומותג בשמו החדש, המשרד לביטחון הפנים. בראשותו נשאר לעמוד השר משה שחל שהחזיק בתפקידו עד כינון ממשלת נתניהו הראשונה, אז הופקד על המשרד אביגדור קהלני מתנועת הדרך השלישית. לאחר מכן המשיך המשרד במתכונת זו, ובראשו עמדו השרים: שלמה בן עמי, עוזי לנדאו, צחי הנגבי, גדעון עזרא, אבי דיכטר, יצחק אהרונוביץ', יריב לוין, גלעד ארדן, אמיר אוחנה ועמר בר-לב.
 2023-הווה – ב-8 בינואר 2023 שונה שם המשרד לשמו הנוכחי, המשרד לביטחון לאומי, ואף הועברו לסמכותו מג"ב, המשטרה הירוקה, והרשות לאכיפה במקרקעין. בעת מיתוג שם המשרד החדש הוצב בראשותו השר איתמר בן גביר.

250px|ממוזער|נשיא המדינה ראובן ריבלין והשר לביטחון הפנים גלעד ארדן בטקס הענקת אות מצטיין ביטחון הפנים ל-28 מצטיינים מהמשטרה, שירות בתי הסוהר, הרשות להגנת עדים ונציבות כבאות והצלה, פברואר 2018

בראשית 2011 אישרה ממשלת ישראל את העברת מערך הכבאות ממשרד הפנים למשרד לביטחון הפנים והקמת מערך כיבוי אווירי. ב-8 באוגוסט 2012 נחקק בכנסת חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, שמסדיר את שרותי הכבאות בישראל, את המבנה הארגוני והסמכויות. מכוח החוק הוקמה ב-8 בפברואר 2013 הרשות הארצית לכבאות והצלה, בראשות נציב כבאות והצלה, הכפופה למשרד לביטחון פנים. במסגרת הרפורמה שירותי הכבאות במתכונתם הקודם בוטלו והועברו מהמערך המוניציפלי (איגוד ערים) למערך ארצי שמחליף 24 איגודי הערים לכבאות והצלה בשבעה מחוזות, ובכך המשרד ממונה על ארגוני ביטחון הפנים: מערך הכבאות והצלה לישראל, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.

ביולי 2024 אישרה מליאת הכנסת את העברת הרשות לאכיפה במקרקעין ממשרד האוצר לסמכות המשרד לביטחון לאומי.

 גופים הכפופים למשרד 
+סמלשם הגוףתיאורלא ממוסגר|59x59 פיקסליםמשטרת ישראלזרוע אוכפת חוק של מדינת ישראל, הפועלת לאכיפת חוק, לקיום הסדר הציבורי, לשמירה על ביטחון הנפש והרכוש.לא ממוסגר|59x59 פיקסליםהמשמר הלאומיהזרוע המבצעית של משטרת ישראל. נמצאת מאז 2023 תחת סמכותו של המשרד לביטחון לאומי.לא ממוסגר|65x65 פיקסליםשירות בתי הסוהרארגון הכליאה הלאומי של מדינת ישראל.לא ממוסגר|65x65 פיקסליםהרשות הארצית לכבאות והצלהארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל, המופקד על כיבוי ומניעת דליקות והתפשטותן, חילוץ והצלת לכודים וטיפול באירוע של חומרים מסוכנים.לא ממוסגר|65x65 פיקסליםהרשות להגנה על עדיםייעודה מתן הגנה לעדים מאוימים על-מנת שאלו יוכלו להעיד ללא מורא כנגד בכירים בארגוני פשיעה ובכך להביא לפגיעה משמעותית בפשיעה החמורה והמאורגנת בישראל.לא ממוסגר|65x65 פיקסליםהמטה הלאומי להגנה על ילדים ברשתמערך אזרחי-משטרתי ייחודי בישראל ובעולם המשלב את מישור האכיפה החוקית עם המישור הטיפולי והחינוכי כדי לייצר סביבה בטוחה עבור ילדים ובני נוער במרחב המקוון.לא ממוסגר|65x65 פיקסליםהרשות לאכיפה במקרקעיןייעוד הרשות הוא להיאבק בעבירות התכנון והבניה ולהוות מכווין מקצועי לפעילות האכיפה בוועדות המקומיות. נמצאת מאז 2023 תחת סמכותו של המשרד לביטחון לאומי.לא ממוסגר|52x52 פיקסליםהרשות הלאומית לביטחון קהילתימובילה את המאמץ הממשלתי למניעת אלימות, פשיעה, ושימוש בחומרים פסיכואקטיביים, ואלכוהול.לא ממוסגר|69x69 פיקסליםהמשטרה הירוקההזרוע העיקרית של המשרד להגנת הסביבה הישראלי בתחום האכיפה הפלילית, הפיקוח וההרתעה. נמצאת מאז 2023 תחת סמכותו של המשרד לביטחון לאומי.מערך אכיפה עירוני – שיטור עירוניכוח משולב הכולל כוחות שיטור ופיקוח עירוני שמטרתו להרתיע, למנוע ולאכוף עבירות בתחומי איכות החיים, אלימות והתנהגות אנטי-חברתית. תפקידו של מערך זה לממש יעדי אכיפה עירוניים ולחזק את הביטחון האישי ותחושת הביטחון של אזרחי ותושבי המדינה במרחב העירוני.האגף לרישוי כלי ירייההגוף הרשמי האחראי על תחום רישוי כלי ירייה במדינת ישראל.

 ייעוד המשרד 
המשרד הוא הזרוע המרכזית של ממשלת ישראל שאמונה על אכיפת החוק, ועליה להתמודד עם תופעות פשיעה, לשמור על הסדר הציבורי ועל ביטחון הנפש והרכוש, ולהגן על הציבור מפני טרור. למשל, על הממשלה מוטלת האחריות של החזקת אסירים ועצורים במשמורת בטוחה ונאותה, וסיוע בשיקומם (שב"ס); הגנה על עדים; מניעה וטיפול בתחום הסמים והאלכוהול (הרשות הלאומית לביטחון קהילתי); מניעה וכיבוי דליקות, חילוץ והצלה (כבאות והצלה לישראל); ורישוי ופיקוח על כלי ירייה אזרחיים.

 השר לביטחון לאומי 
השר לביטחון לאומי הוא השר בממשלת ישראל האחראי על גופי האכיפה, הביטחון וההצלה האזרחיים במדינה. תחת אחריותו מצויים גופים מרכזיים ובהם משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, הרשות הארצית לכבאות והצלה, הרשות הלאומית לביטחון קהילתי, מערכי השיטור העירוני, וכן אחריות כוללת לתיאום המאבק בפשיעה המאורגנת, ביטחון הפנים ואירועים רבי נפגעים.

מינוי השר נעשה בידי ראש הממשלה, באישור הכנסת, והשר כפוף למדיניות הממשלה בתחום ביטחון הפנים. עם השנים חל שינוי במיקוד הסמכויות ובזהות הגופים הכפופים למשרד.

השר חבר קבע על פי חוק בוועדת השרים לענייני ביטחון לאומי (הקבינט המדיני ביטחוני).

המנגנון העומד לרשות השר והמסייע לו במימוש אחריותו המיניסטריאלית הוא המשרד לביטחון לאומי. סמכויותיו בקשר עם אחריותו ביחס למשטרה, שירות בתי הסוהר וכבאות מעוגנות, בעיקרן, בפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל"א-1971, בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב-1971, בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012, וחוק מערכי אכיפה מקומיים, תשע"א-2011.

סמכויות השר מכוח פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל"א-1971:
 אחריות כוללת לביצוע תפקידי הגופים אשר תחת אחריותו.
 הכרזת תחנות משטרה, תחנות מעצר ובתי סוהר.
 הסמכת עובדי ציבור ואחרים בסמכויות אכיפה שונות.
 התוויית מדיניות המשטרה, בין היתר: סדרי עדיפויות, תוכניות עבודה, הנחיות כלליות, הוראות המשטרה לפי הפקודה ומימוש סמכויותיו בכל הנוגע לתקציב המשטרה.
 קיום פיקוח ובקרה על פעילות המשטרה ועל רמת מוכנותה.
 הוצאת מרבית תעודות החיסיון בקשר להליכים פליליים, שמטרתן מניעת פגיעה באינטרסים ציבוריים שבאחריותו.

 סמכויות השר מכוח פקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל"ב-1971 
השר לביטחון לאומי ממונה על ביצוע פקודת בתי הסוהר (נוסח חדש), והוא רשאי להתקין תקנות בעניינים הבאים:
 תפקידיהם, סמכויותיהם, התנהגותם וענישתם של סוהרים ואנשים אחרים העובדים בבתי סוהר;
 טופס להצהרת מתגייס של סוהר ונוסח השבועה שיישבע;
 המקום שבו יגורו סוהרים;
 גיוסם, התגייסותם ושחרורם של סוהרים;
 מתן חופשה לסוהרים;
 תשלום מענקים והענקות, שכר הצטיינות ושכר התנהגות טובה לסוהרים ועניינים הכרוכים בכך;
 השימוש בקנסות ובחילוטים שנגבו לפי הפקודה;
 מקורותיה של הקרן הכללית של בתי הסוהר, ניהולה ושימוש בכספים ששולמו לה;
 חובותיהם וסמכויותיהם של מבקרים רשמיים שאינם מבקרים רשמיים מכוח כהונתם;
 בדיקות רפואיות וטיפול רפואי של אסירים;
 מניעת מחלות מידבקות בבתי הסוהר;
 מבנם ותיאורם של תאי בידוד;
 דירוג בתי סוהר;
 משמורתם הבטוחה של אסירים, מיונם, שעות עבודתם, דרכי עבודתם, הפרדתם, תפריטם, בגדיהם, מחייתם, הדרכתם, משמעתם, החזרתם למוטב, שחרורם והטיפול בהם, לרבות יחס מיוחד;
 קביעת חפצים אסורים, החרמתם וכל עשייה בהם.

 סמכויות השר מכוח חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע"ב-2012 
 ממנה, באישור הממשלה, את נציב כבאות והצלה, המשמש הדרג הפיקודי העליון ברשות.
 מוסמך לבטל את מינוי הנציב במקרים של מחדל בתפקיד, נבצרות ממושכת, השעיה או הרשעה פלילית חמורה, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ונציב שירות המדינה.
 מאשר את הוראות הרשות שמתקין הנציב, בנושאי תפקוד הרשות, כללים ונהלים.
 מוסמך, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, לקבוע הוראות מיוחדות בנוגע לארגון כוח האדם ברשות, לרבות חריגה מחוק שירות המדינה (מינויים).
 קובע, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכנסת הרלוונטית, הסדרי פיצוי לבעלי ציוד שסייעו לרשות באירועים (כולל דמי שימוש, החזר הוצאות, ריבית והצמדה).
 קובע, בהסכמת מועצת רשות המים ושר האוצר, את אופן השיפוי על מים שנעשה בהם שימוש במהלך פעילות כיבוי.
 מוסמך, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, לקבוע הוראות לעניין הושטת סיוע של רשות הכבאות מחוץ לישראל.
 מאשר, לבקשת שר החוץ, הוצאה לפועל של סיוע רשמי של הרשות למדינות זרות.
 רשאי לקבוע הוראות למתן סיוע לרשות הפלסטינית בתחום שירותי כבאות, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת.
 קובע הוראות, בהסכמת מועצת רשות המים, לעניין חובת אספקת מים לצורכי כבאות.
 קובע הוראות להתקנת תשתיות מים (צנרת, מתקנים, ברזים), לרבות מגבלות שימוש לשם מניעת ניצול לרעה.
 קובע הוראות הנוגעות לייעור או שטחים פתוחים דורשות תיאום עם הגופים האחראיים ואישור פרלמנטרי.
 השר רשאי לקבוע הוראות לעניין חקירת דליקות לפי סימן זה, ובכלל זה אופן ניהול חקירת דליקות וסדרי עבודתם של חוקרי דליקות.
 רשאי השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, לקבוע אגרות בעד פעולות הרשות, לרבות אגרת בטיחות
 רשאי לקבוע את שיעורי האגרות, את אופן תשלומן, את מועד תשלומן ואת הצמדתן, וכן הוראות בעניין מתן פטור מתשלומן.
 השר, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, יקבע אמות מידה למתן הנחה או פטור.
 השר ימנה ועדה מייעצת שתפקידה לייעץ לנציב בעניינים הקשורים לרשות הכבאות וההצלה ולתפקידיה לפי חוק זה.

 סמכויות השר מכוח חוק מערכי אכיפה מקומיים, תשע"א-2011 
 קובע בצו את הרשויות בהן יוקם מערך אכיפה מקומי בהסכמת שר הפנים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
 מודיע בדבר הקמה, הפעלה או הפסקת פעילות של מערך אכיפה מקומי.
 לקבוע, בנוהל את מספר הפקחים והשוטרים בכל רשות, בהתאם לגודל האוכלוסייה ומאפיינים נוספים.
 לקבוע בנוהל את היחס בין פקחים לשוטרים, כולל אפשרות להרחבה או הקטנה ביחס שייקבע (עד יחס של 1:4 בעיר גדולה).
 להסמיך פקח עירוני לשמש כפקח שיטור מקומי, בכפוף לתנאים שנקבעו בחוק ובהסכמת שר הפנים.
 לבטל את הסמכתו של פקח שיטור מקומי במקרה של הפעלת סמכות שלא כדין או התנהגות שאינה הולמת.
 לקבוע, בהתייעצות עם המפכ"ל, את אופן ההכשרה של פקחי שיטור מקומי, כולל: תוכן ההכשרה והיקפה. וכן נהלים להכשרות ריענון תקופתיות.
 לאשר מתן סיוע תקציבי לרשויות מקומיות, בהתאם למדד החברתי-כלכלי ומדד הפריפריאליות, וכן לקבוע אמות מידה נוספות באישור הכנסת.
 להורות על סיוע תקציבי חריג לאזורי עדיפות או מיקוד לאומי, גם שלא לפי אמות המידה הרגילות.
 להורות בצו על הפסקת פעילותו של מערך אכיפה מקומי ברשות מסוימת, בהסכמת שר הפנים, אם לא עמדה בהתחייבויותיה או אם ביקשה זאת.
 לפרסם נוהל לעניין הפסקת פעילות מערך אכיפה מקומי.
 לקבוע בתקנות את התנאים להקמה ולהפעלה של מערך אכיפה מקומי, לרבות: הקצאת כוח אדם וציוד, מבנים, מדים והכשרות מקצועיות.
 לקבוע נהלים לטיפול בתלונות הציבור נגד פקחי שיטור מקומי, לרבות בירור, זכות טיעון וסנקציות.
 לדווח אחת לשנה לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת על הפעלת המערכים, תלונות, חריגות, נתוני מימון והיקף הפעלת הסמכויות.
 בצו, לשנות את התוספות לחוק, לרבות רשימת העבירות וסוגי המקומות שבהם יופעלו הסמכויות.

 המזכירות הביטחונית לשר 
תפקידי המזכירות הביטחונית הוא לסייע לשר לביטחון לאומי במילוי תפקידו, תוך מתן תשומת לב מיוחדת לנושאים ביטחוניים שיש להם השלכה ציבורית. יחידת המזכירות הביטחונית כפופה ישירות לשר לביטחון לאומי ושואבת את סמכותה ישירות מהוראות השר ומהנחיותיו.

הייעוד של המזכירות הביטחונית לשר הוא לסייע לשר בגיבוש מדיניותו המבצעית-ביטחונית ובתחומי הטיפול עליהם ינחה השר, לבחון תוכניות, לנתח דיווחים מבצעיים ומודיעיניים, להכין ניירות עמדה בנושאים בעלי השפעה מערכתית, לקיים מעקב ובקרה בתחומי אחריותו של השר, להוות מוקד דיווח של השר בנושאים ובתחומים שבאחריותו, לסייע לשר בתכנון דיונים בראשותו בתחומים המבצעיים ובביקוריו ביחידות השונות, להוות גורם מנחה, מתאם ומקשר בין השר לבין משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וגורמי ביטחון אחרים, בתחומי המודיעין והמבצעים ונושאי עבודה בעלי עניין ציבורי ובינלאומי, אחריות להפעלה המבצעית של מרכז המידע במשרד לבט"ל ורכב חמ"נ השר (חדר מצב נייד) באמצעות מושאלי המשרד לבט"ל, עובדיו והמתנדבים, באירועי מלחמה וחירום וכן באירועים נוספים שיוגדרו ויקבלו את אישור השר.

 בין תפקידי המזכירות הביטחונית 
 בחינת הצעות לתוכניות בנושאים בעלי השפעה מערכתית המצויים בתחום טיפול היחידה.
 הכנת ניירות עמדה לשר בכל הנוגע לנושאים, אירועים ותופעות בעלי רגישות מיוחדת, תוך התבססות על הערכות מצב של הגורמים הרלוונטיים במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר, במשרדי הממשלה, ובקהיליית המודיעין.
 פיקוח, מעקב ובקרה על ביצוע מדיניותו והנחיותיו של השר בנושאים עליהם מופקדת היחידה, או כל נושא אחר כפי שימצא השר לנכון.
 טיפול דחוף בפניות הציבור בנושאים מבצעיים ואחרים על פי הנחיות השר.
 פיקוד וניהול מרכז המידע במשרד לביטחון לאומי ורכב חדר המצב הנייד של השר.

המזכיר הוא קצין משטרת ישראל בדרגת ניצב. המזכיר הביטחוני לשר לביטחון לאומי הנוכחי הוא ניצב סמי (שמואל) מרציאנו.

רשימת השרים
+לא ממוסגר|62x62 פיקסליםהשרים לביטחון לאומי בממשלות ישראלמס'דיוקןשם
(תקופת חיים)סיעהתקופת כהונהממשלהמשרד המשטרה1לא ממוסגר|100x100 פיקסליםבכור-שלום שטרית

(1895-1967)ספרדים ועדות מזרח14 במאי 19482 בינואר 1967הזמניתהראשונההשנייהמפא"יהשלישיתהרביעיתהחמישיתהשישיתהשביעיתהשמיניתהתשיעיתהעשיריתהאחת עשרההשתים עשרההמערך הראשון
מפא"יהשלוש עשרה2105x105 פיקסליםאליהו ששון

(1902-1978)2 בינואר 196715 בדצמבר 1969העבודההמערך השני
העבודההארבע עשרה3לא ממוסגר|106x106 פיקסליםשלמה הלל

(1923-2021)15 בדצמבר 196920 ביוני 1977החמש עשרההשש עשרההשבע עשרההמשרד בוטל החל מהממשלה השמונה עשרה ותחומי אחריותו הועברו למשרד הפנים; הוא הוקם מחדש בממשלה העשרים ואחת495x95 פיקסליםחיים בר-לב

(1924-1994)המערך השני
העבודה13 בספטמבר 198415 במרץ 1990העשרים ואחתהעשרים ושתייםהעשרים ושלושמילוי מקום על ידי ראש הממשלה יצחק שמיר15 במרץ 199011 ביוני 1990599x99 פיקסליםרוני מילוא
(1949-)הליכוד11 ביוני 199013 ביולי 1992העשרים וארבע688x88 פיקסליםמשה שחל
(1934-)העבודה13 ביולי 199222 בנובמבר 1995העשרים וחמשהמשרד לביטחון הפנים(6)88x88 פיקסליםמשה שחל
(1934-)העבודה22 בנובמבר 199518 ביוני 1996העשרים ושש7100x100 פיקסליםאביגדור קהלני(1944-)הדרך השלישית18 ביוני 19966 ביולי 1999העשרים ושבע8100x100 פיקסליםשלמה בן עמי
(1943-)ישראל אחתהעבודה6 ביולי 19997 במרץ 2001העשרים ושמונה9לא ממוסגר|100x100 פיקסליםעוזי לנדאו
(1943-)הליכוד7 במרץ 200128 בפברואר 2003העשרים ותשע1093x93 פיקסליםצחי הנגבי
(1957-)28 בפברואר 20036 בספטמבר 2004השלושים11102x102 פיקסליםגדעון עזרא

(1937-2012)קדימה6 בספטמבר 20044 במאי 200612100x100 פיקסליםאבי דיכטר
(1952-)4 במאי 200631 במרץ 2009השלושים ואחת13105x105 פיקסליםיצחק אהרונוביץ'

(1950-)ישראל ביתנו31 במרץ 200914 במאי 2015השלושים ושתייםהליכוד - ישראל ביתנוישראל ביתנוהשלושים ושלושישראל ביתנו1498x98 פיקסליםיריב לוין
(1969-)הליכוד14 במאי 201525 במאי 2015השלושים וארבע15104x104 פיקסליםגלעד ארדן
(1970-)25 במאי 201517 במאי 202016100x100 פיקסליםאמיר אוחנה
(1976-)17 במאי 202013 ביוני 2021השלושים וחמש17100x100 פיקסליםעמר בר-לב
(1953-)העבודה13 ביוני 202129 בדצמבר 2022השלושים וששהמשרד לביטחון לאומי18100x100 פיקסליםאיתמר בן גביר(1976-)עוצמה יהודית29 בדצמבר 202221 בינואר 2025השלושים ושבעחיים כץ (ממלא מקום)הליכוד23 בינואר 202519 במרץ 2025(18)100x100 פיקסליםאיתמר בן גביר(1976-)עוצמה יהודית19 במרץ 2025מכהן
 סגני השר לביטחון הפנים 
תמונהשם(תקופת חיים)סיעהסגן לשרתחילת הכהונהסוף הכהונהממשלה70pxגדעון עזרא
(1937–2012) הליכודעוזי לנדאו7 במרץ 200128 בפברואר 2003העשרים ותשע70pxיעקב אדרי
(1950–)צחי הנגבי10 במרץ 200318 בינואר 2006השלושיםקדימהגדעון עזרא70pxגדי יברקן
(1981–)הליכודאמיר אוחנה25 במאי 202013 ביוני 2021השלושים וחמש70x70 פיקסליםיואב סגלוביץ
(1959–)יש עתידעמר בר-לב28 ביוני 202129 בדצמבר 2022השלושים ושש

מנכ"לי המשרד 
 שם תחילת כהונה  סיום כהונה יצחק צ'יזיק  1948  1949 רם סולומון  1949  1952 ישראל שוחט  1952  1961 יואב פלג  1961  1967 יוסף בן-פורת  1967  1975 מנחם פוגלמן  1975  1977 יעקב מרקוביץ (משנה למנכ"ל משרד הפנים, ראש אגף משטרה)  1977  1984 גד אבינר  1984  1991 יעקב לפידות  1991  1996 אמי פלנט  1996  1999 אריה רמות  1999  2001 אבנר ברזני  2001  2002 חיים קליין  2002  2003 שמואל הרשקוביץ  2003  2004 רני פלק  2005  2008 דן ברינקר  2008  2009 חגי פלג  2009  2010 אליעזר רוזנבאום (מ"מ)  נובמבר 2010  דצמבר 2010 יעקב גנות  ינואר 2011  מרץ 2012 רותם פלג  אפריל 2012  פברואר 2017 משה אדרי  אפריל 2018  4 ביולי 2021תומר לוטן4 ביולי 202130 בדצמבר 2022 אליעזר רוזנבאום (מ"מ)30 בדצמבר 202222 בינואר 2023שלמה בן אליהו22 בינואר 202320 בספטמבר 2023אלעזר בן הרא"ש (מ"מ)202331 בדצמבר 2023רפאל אנגל17 באפריל 2024מכהן

 היחידה לפניות ולתלונות הציבור 
היחידה לפניות ולתלונות הציבור היא יחידה הפועלת כחלק מאגף הביקורת הפנימית במשרד לביטחון הפנים והיא עוסקת בעיקר בתלונות של אזרחים הנוגעות לפעילותם של משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, הרשות הארצית לכבאות והצלה, הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול, האגף לרישוי ופיקוח כלי ירייה ויחידות נוספות של המשרד. בהתאם לחוק הביקורת הפנימית התפקידים המרכזיים של אגף הביקורת ותלונות הציבור הם לבדוק אם הגופים המבוקרים שומרים על החוק, על ניהול תקין, על טוהר המידות, חיסכון ויעילות.

קישורים חיצוניים



תקציב משרד הפנים במפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי
שלמה הלל, התהוותו של משרד המשטרה, משטרה וחברה, 2000, גיליון 4, עמ' 35–59

הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: צבא וביטחון
ביטחון הפנים
קטגוריה:ישראל: ארגוני אכיפת חוק
קטגוריה:קריית הממשלה (מזרח ירושלים)
קטגוריה:משרדי ביטחון פנים