יעקב כהן (משורר)

יעקב כָּהָן (כהאן; 26 ביוני 1881, סלוצק – 20 בנובמבר 1960, תל אביב) היה משורר ישראלי, מחזאי, מתרגם, סופר ובלשן עברי, פעמיים חתן פרס ישראל. יהודי יליד בלארוס, אז חלק מהאימפריה הרוסית. חי שנים רבות בפולין, עד שעלה לארץ ישראל ב-1934. הוא היה ציוני מגיל 16 ומאוחר יותר הצטרף לציונות הרוויזיוניסטית.

קורות חיים
שנותיו המוקדמות
יעקב כהן נולד בעיירה סלוצק שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), במשפחה של סוחרים אמידים - בנימין כגן (כהן) ואשתו, פסיה לבית ונדרובסקי. הוא בילה את ילדותו בפולין הקונגרסאית, בעיר זגייז', הקרובה ללודז'. הוא למד ב"חדר המתוקן" שהקים בזגייז' הסופר יעקב בנימין קצנלסון ("י.בן-ימיני"), אביו של יצחק קצנלסון. מגיל 13–14 היה כהן אוטודידקט.
בשנים 1909-1903 למד כהן באוניברסיטאות ברן, מינכן ופריז. ב-1909 הוא סיים עבודת דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטת ברן. בתום הלימודים הוא שב לפולין.

פעילותו הציונית וכמחנך וסופר בעברית
החל משנת 1897 הצטרף באופן פעיל לתנועה הציונית. הוא נמנה עם מייסדי הארגון בני ציון בסלוצק. פעל בעקביות למען הפצת השפה העברית כשפה מדוברת ובשנים 1914-1910 עמד בראש החברה לתרבות וללשון עברית בברלין. בשנים 1927-1917 עבר כמפקח על לימוד העברית והיהדות בבתי הספר התיכונים היהודים שהקים מרקוס בראודה ואחר כך בשנים 1933-1927 לימד שירה עברית של ימי הביניים וספרות עברית חדשה במכון ליהדות בוורשה. בעת שהותו בוורשה היה כהן חבר בוועד המרכזי של הארגון "תרבות".

כהן פרסם שירים החל משנת 1900. שירו הראשון שנחשב בעיניו יצא לאור בשנת 1901 בכתב העת "הדור" בעריכתו של דוד פרישמן.

בשנת 1934 עלה לארץ ישראל. הוא התגורר שנים רבות ברחוב ביאליק בתל אביב.
בימי חייו כתב שירה, סיפורים קצרים, מחזות, תרגומים ושירי ילדים.

כהן היה חבר ועד הלשון העברית משנת תרצ"ו (1936) וחבר האקדמיה ללשון העברית מיום ייסודה ושימש סגן נשיא האקדמיה בשנים תשט"ז–תשכ"א, חבר ועד המינוח והוועדות לתעתיק ולדקדוק.

בשנת 1934 עם הקמת בית החולים אסותא המשוררים ד"ר שאול טשרניחובסקי ויעקב כהן נתנו לבית החולים את השם, בהתייעצות משותפת. מקור המילה "אסותא" הוא בשפה הארמית, והיא מופיעה בתלמוד ופירושה "בריאות".

פעילותו הספרותית

בעקבות פרעות קישינב ב-1903 כתב כהן את שירו "שיר הבריונים", שזכה ללחן מאת אברהם צבי אידלסון (שאף ביצע אותו).

פזמונו "בדם ואש יהודה נפלה בדם ואש יהודה תקום" היה לסיסמת "השומר", לאחר מכן להמנון "ברית הבריונים" ולימים שיר רוויזיוניסטי מושר ומוכר. שירו "שיר הצבאות" היה להמנונה של התנועה הדתית-לאומית ברית החשמונאים.
כהן היה פעיל בתנועה הרוויזיוניסטית, והיה מאנשי הצה"ר. בשל המחלוקת על דרכהּ של התנועה מול עמדת זאב ז'בוטינסקי, חבר כהן ב-1933 אל מאיר גרוסמן להקמת מפלגת המדינה העברית.
כהן היה חבר פעיל של אגודת הבונים החופשיים בלשכת ברקאי ואח כבוד בלשכה הגדולה של ארגון זה. הוא פרסם בכתבֿ העת “הבונה החופשי” ומעריכים שמוטיבים מאסוניים מופיעים ביצירתו, בעיקר בטרילוגיה שלו על שלמה המלך וביצירות על חיי האלמוות.

בשנת 1938 זכה בפרס ביאליק לספרות יפה על ספרו "ליד הפירמידות".

כהן תרגם מגרמנית את החלק הראשון של פאוסט, את טורקוואטו טסו ואת איפיגניה בטאוריס ליוהאן וולפגנג פון גתה ומבחר שירים של היינריך היינה. על מלאכת התרגום זכה פעמיים בפרס טשרניחובסקי: בשנת 1945 על פאוסט ובשנת 1958 על שירי היינה.

כהן כיהן כנשיא PEN, "האיגוד הבינלאומי למשוררים, סופרים ומחזאים".

בשנת 1953 וב-1958 זכה בפרס ישראל לספרות יפה.

כהן נפטר ב-20 בנובמבר 1960 בבית החולים בילינסון לאחר מחלה ממושכת ונקבר בהר המנוחות בירושלים על פי צוואתו.

על שמו רחוב בבאר שבע, בקריית חיים, ברמת גן וברמת השרון. ספריית אריאל בבית אל על הוקמה לזכרו.

 מכתביו 
 יצירות מפרי עטו 
כתבי יעקב כהן, הוצאת דביר, 1960
כרך א': שירים
כרך ב': כתבים דרמתיים
"בלוז", מחזה בן שלוש עלילות, 1944

 תרגומים 
 השיר הימים חולפים
פאוסט, חלק ראשון / י"ו גטה
טרקבטו טסו: חזיון / י"ו גטה; עם מבוא מאת פ' לחובר; ורשה: א' שטיבל

מקורות
בנימין הרשב, שירת התחייה העברית: אנתולוגיה היסטורית-ביקורתית - כרך א', האוניברסיטה הפתוחה - מוסד ביאליק, 2000
אביב עקרוני, "כהן, יעקב". לקסיקון הקשרים לסופרים ישראלים (2014), עמ' 503–504.
יעקב כהן, 'דיוקן עצמי' (תמלול הקלטה מ-1959), בתוך 'דחק - כתב עת לספרות טובה', כרך י', 2018.

 קישורים חיצוניים 




 יעקב כהן, שיר הביריונים ברן תרס"ג




 פרקים בחלק הראשון של פאוסט בתרגום יעקב כהן: , , 
 אלי אשד, "נביא עידן האלמוות" - מאמר מקיף על אידאולוגיית חיי הנצח של יעקב כהן. הופיע ב"עמדה" ביטאון לספרות עברית מספר 23 ובאתר "יקום תרבות": חלק ראשון, חלק שני


 הערות שוליים 

קטגוריה:פעילים ציונים בבלארוס
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:משוררים ביישוב
קטגוריה:משוררים יהודים פולנים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים ביישוב
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים יהודים פולנים
קטגוריה:משוררי ילדים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית ביישוב
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים יהודים פולנים
קטגוריה:מחזאים כותבי עברית
קטגוריה:מחזאים ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ביישוב
קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים פולנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:חוקרי השפה העברית
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לספרות ושירה
קטגוריה:זוכי פרס ביאליק לספרות יפה
קטגוריה:זוכי פרס טשרניחובסקי
קטגוריה:רוויזיוניסטים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:פזמונאים-מתרגמים עבריים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1953
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1958
קטגוריה:פעילי מפלגת המדינה העברית
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1881
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1960
קטגוריה:מתרגמי יוהאן וולפגנג פון גתה