שמעון שטרית

שמעון שטרית (נולד ב-1 במרץ 1946) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ואיש ציבור ישראלי. כיהן כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.

ביוגרפיה
ממוזער|250px|דוד בן-גוריון מחבק את שמעון שטרית בעת ביקור בבית המשפחה בטבריה, 1960
שמעון שטרית נולד בארפוד שבמרוקו, הילד התשיעי למשפחה בת 11 בנות ובנים, ועלה לישראל עם משפחתו בגיל 3. המשפחה שהתה בשער העלייה, ולאחר מכן התגוררה במשך שמונה חודשים באוהלים בפרדס חנה. בהמשך התגוררה המשפחה בטבריה, שם גדל והתחנך. תחילה שהתה המשפחה באוהלים ובפחונים ואחר כך עברה לגור בשיכונים. למד בתחילה בתלמוד תורה ע"ש ביבס, ולאחר מכן בבית הספר הממלכתי ע"ש ארליך. בגיל 13 הוכתר כחתן חידון התנ"ך לילדים בשנת 1959. בן-גוריון העניק לו את הפרס וביקר בביתו בשיכון ד' בטבריה. בעקבות הביקור כתב עליו בן-גוריון: "עילוי".

שטרית עסק בלימוד התנ"ך גם בהמשך חייו. בשנים 1980–1982 היה חבר בחוג לתנ"ך בבית ראש הממשלה שהתקיים מאז ימי בן-גוריון, בראשות פרופסור חיים גבריהו, ובשנים 1981 ו-1993 כיהן כחבר בצוות השופטים בחידון התנ"ך הבינלאומי בירושלים. כיהן כשופט בחידון התנ"ך "אלוף האלופים" 2018, לצידו של הראשון לציון יצחק יוסף.

את שירותו הצבאי עשה בחיל המודיעין, ולאחר מכן למד משפטים לתואר ראשון ושני באוניברסיטה העברית, ומוסמך ודוקטורט באוניברסיטת שיקגו בארצות הברית. באוניברסיטה העברית למד גם לימודי שפה וספרות ערבית. עבד כמרצה למשפטים באוניברסיטה העברית, ובשנים 1974–1977 היה יושב ראש ארגון המרצים. בשנת 1984 התמנה לפרופסור חבר, ובשנת 2001 התמנה לפרופסור מן המניין. פרסם 30 ספרים ולמעלה מ-150 מאמרים מדעיים בתחום המשפטים. ספריו ומחקריו מצוטטים על ידי בתי משפט עליונים בכל העולם. זכה בפרס "International Jurist Award 2010 New Delhi".

בשנים 1984–1988 היה חבר מליאת רשות השידור, בשנים 1986–1988 היה חבר דירקטוריון בנק לאומי, שימש גם יו"ר מועצת המנהלים של "משען" – רשת בתי אבות של ההסתדרות.

בשנת 1988 נבחר לכנסת ה-12 מטעם המערך, וכיהן כחבר ועדת הכספים ויו"ר ועדת משנה לביטוח וכן כחבר ועדת החוקה, חוק ומשפט. בשנים 1988–1992 כיהן במקביל כיו"ר מועצת המנהלים של המכון האפרו-אסיאני לשיתוף פעולה בין-לאומי של ההסתדרות. ב-1992 נבחר שוב והתמנה לשר בממשלתו של יצחק רבין. כיהן כשר הכלכלה והתכנון, שר המדע והטכנולוגיה, שר הדתות והשר הממונה על הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו. הוא ואריה דרעי היו הנמנעים היחידים בהצבעה על הסכמי אוסלו בממשלה, ובכנסת הצביע בעד ההסכם. בשנת 1994 זכה באות אמיתי של אגודת אמיתי להגנה על טוהר מידות ומנהל תקין.

ב-1998 התמודד על ראשות עיריית ירושלים מול ראש העיר המכהן אהוד אולמרט, במסגרת הסיעה "ירושלים אחת" (בעבר סיעתו של טדי קולק), אך הפסיד כשקיבל כרבע מקולות המצביעים. רשימת "ירושלים אחת" בראשותו זכתה בשני מושבים, לעומת שלושה מושבים שזכתה רשימתו של אהוד אולמרט.

בשנים 1998–2003 כיהן כממלא-מקום ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט.

ב-2005 התמנה על ידי נשיא המדינה לכהן בוועדה לבחינת מבנה הממשל בישראל.

בשנת 2008 החליט לשוב ולהתמודד על מקום ברשימת העבודה בבחירות לכנסת ה-18, ושובץ במקום ה-31 ברשימה. לאחר הקמת מפלגת העצמאות תמך בה.

שטרית נשוי למרים, עובדת סוציאלית, ולהם ארבעה ילדים.

פעילותו בכנסת ובממשלה
בתקופת כהונתו בממשלת רבין (1992), יזם את הקמת המפעל לפיתוח חברתי לעידוד תרומה של עסקים למען החברה. במסגרת זו יזם את פרויקט מחשב לכל ילד. עד שנת 2024 העניק הפרויקט 146,000 מחשבים למשפחות הראויות לעידוד.

בתפקידו כשר הדתות טיפל במצוקת פסולי החיתון, חתם על "חוק הזכות לקבורה אזרחית חלופית, תשנ"ו-1996", הנהיג קבורה חילונית, שוויון בהקצבות, פעל להסדרה של אגרות הנישואין.

כשר הכלכלה קידם שוויון נשים בוועדה לקידום נשים.

הוא קידם שוויון ללא-יהודים (הקצאת משרות מיוחדות בשירות המדינה, תרגום המכרזים לשירות המדינה) ויזם תגבור הקצבות במשרד הדתות לעדות הלא-יהודיות ותוכנית לשיפור התקציבים לשירותי הדת לעדות הלא יהודיות (תוכנית "משפט אחד").

כשר הדתות היה אדריכל ההסדר והאחדות בעדה הדרוזית אחרי עימותים קשים בעקבות פטירת מנהיג העדה דאז שייח' אמין טריף (1995–1996).

כשר ממונה העניק הזיכיונות לזכיינים בערוץ 2 (רשת, קשת וטלעד, 1993) וביסס הערוצים המסחריים בתקשורת.

גיבש את ההסדר להקמת המדרוג של הטלוויזיה, וקישר בין כל הגורמים (הערוצים המסחריים, רשות השידור, ארגון הפרסומאים, ארגון המפרסמים ועוד).

היה יושב ראש הלובי החברתי בכנסת ויוזם רפורמות בתחום החברתי; חוק הערבות, חוק אשראי הוגן להגבלת ריבית בשוק האפור, החזרת קצבת ילד ראשון ושני, הגבלת מעצר חייבים והגבלת גובים פרטיים.

כיושב ראש הלובי החברתי פעל במאבק למען חסרי הדיור ונפגעי המשכנתאות בשנות ה-1990.

כיו"ר הלובי החברתי ניהל מאבק מוצלח להעלאת יהדות אתיופיה במבצע שלמה ב-1990–1991, וכשר הדתות פעל לשיפור מעמד הקסים והרבנים של העדה האתיופית.

כשר הכלכלה הוביל פעילות לקידום הגליל והנגב, ויזם את חקיקת חוק רשות פיתוח הגליל, תשנ"ג-1993.

פעילות ציבורית
 כדירקטור בבנק לאומי הוביל מאבק נגד חוזי שכר מופרזים של בכירי הבנק בראשות ארנסט יפת שניהל את הבנק שנים רבות, והביא לפירוק של הדירקטוריון שלא תמך במאבקו.
 כיהן כמ"מ ראש עיריית ירושלים ויזם פרויקטים חברתיים ופרויקט פיתוח בירושלים.
 מוביל פורומים המעודדים שימור מסורת והמורשת היהודית בראיה מודרנית כגון "פורום ראש חודש" שנוסד בשנת 1990
 ב-1979 ייצג בבג"ץ את תנועת האוהלים במחאת "אוהל מורה".
 בשנת 1980 ייצג בבג"ץ את מחאת תנועת צל"ש, בראשות ויקי שירן, נגד הסדרה ״עמוד האש".
 ב-1981 ייצג בבג"ץ את יוצאי ואדי סליב ברחוב אימבר בחיפה במאבקם לשיפור תשתיות.
 מכהן כנשיא האיגוד הספרדי העולמי המטפח מורשת יהדות ספרד.
 מוביל במשך שנים רבות מאבק להענקת יוקרה לחלוציות של מייסדי ערי הפיתוח והמושבים בשנות ה-50 וה-60 (ראו ספרו "חלוצים בדמעה" בהוצאת עם עובד, 1991).

בשנת 2000 פתח במאבק משפטי נגד מכירת השליטה בחברת שיכון ובינוי לחברת "אריסון השקעות" (בבעלות תד אריסון), שנעשתה במחיר נמוך בהרבה משוויה האמיתי. המכירה נעשתה ב-1996 על פי שווי שוק של 300 מיליון ש"ח בלבד, למרות הערכות שווי שנתנו לחברה ערך כפול, בין השאר לא נלקח בחשבון ערך הקרקעות שהחזיקה. שנתיים אחר כך הנפיק אריסון את החברה לפי שווי של 970 מיליון ש"ח. את המכירה הוביל חיים רמון שהיה מזכ"ל ההסתדרות באותה עת. לאחר מאבק משפטי שנמשך שש שנים, קבע בית המשפט העליון שהמכירה הייתה 'כשרה'.

בשנת 2011 גובש הסכם קואליציוני בהסתדרות הציונית בדבר בחירתו של שטרית כיו"ר קק"ל, כמועמד מפלגת העצמאות. בהסכם תמכו 75% מסיעות ההסתדרות הציונית אולם בסופו של דבר נמנעה בחירתו כתוצאה מהפילוג במפלגת העבודה. לבסוף פסק בית המשפט שההסכם משנת 2011 אינו עדיף על הסכם קודם, משנת 2010, שנתן למפלגת העבודה את התפקיד. בסופו של יום כל התנאים שגיבש שטרית בדבר הרכב המוסדות, כגון חלוקת התפקידים והמבנה הניהולי, קוימו, למעט מינויו שלו.

בנוסף כיהן כדירקטור בחברת אוצר התיישבות היהודים ובמועצה הישראלית לצרכנות, וכדירקטור חיצוני בחברת הכשרה ביטוח.

ב-1988 הקים שטרית, ביחד עם פרופ' יצחק זמיר, את העמותה הישראלית למשפט ציבורי.

ב-7 בספטמבר 2020 הודיע על כוונתו להתמודד בבחירות 2021 לנשיאות ישראל על תפקיד נשיא המדינה, אך ויתר לאחר שלא הצליח להשיג חתימות של חברי הכנסת.

בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-114 הסמלי ברשימת העבודה לכנסת.

בשנת 2023 לקח חלק פעיל בדיוני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת שעסקה בחוקי הרפורמה המשפטית. בדיונים הזהיר שטרית מפני הדרך בה מקודמת הרפורמה, באווירה של עימות ועוינות כלפי הרשות השופטת וכלפי מערכת המשפט בכלל.

בשנת 2024 עמד בראש הוועדה לתיקוני ממשל מטעם המרכז הישראלי להעצמת האזרח, שהוקמה בהמשך לוועדת מגידור משנת 2005. הוועדה המליצה על סדרה של תיקוני ממשל, כדי להבטיח דמוקרטיה מתוקנת ואת אמון הציבור בממשל. בוועדה השתתפו: עו"ד משה ניסים, מאיר שטרית, פרופ' קרין נהון, פרופ' מיכל טמיר, עו"ד איתן הברמן.

שטרית ייסד את "אות החלוצים" המוענק מדי שנה לחלוצים הראשונים (פורצי הדרך והאבות המייסדים מראשית הציונות עד 1946), לחלוצים החדשים (מייסדי ערי הפיתוח, שכונות הערים וההתיישבות החדשה במושבים או בקיבוצים בשנים המכוננות עד 1964) ולחלוצים הממשיכים (בשנים שלאחר מכן עד היום הזה).

הופיע בתדירות גבוהה ברשתות טלוויזיה בינלאומיות, כולל ברשתות טלוויזיה בערבית, ובמיוחד בתקופת מלחמת חרבות ברזל.

פעילות אקדמית
השכלה גבוהה
שטרית רכש את השכלתו הגבוהה באוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר מכן באוניברסיטת שיקגו. לימודי התואר הראשון שלו נעשו בפקולטה למשפטים שבאוניברסיטה העברית, לימודים שאותם סיים ב-1968. את לימודי המוסמך הוא סיים בשנת 1970, בהצטיינות יתרה. במסגרת עבודתו המשפטית התמחה בלשכתו של השופט ד"ר אלפרד ויתקון בבית המשפט העליון ובהמשך במשרד עורכי דין גדעון האוזנר. בשנת 1969 הוא התקבל ללשכת עורכי הדין. בשנים 1968–1970, נמנה עם סגל עוזרי ההוראה של הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית ושימש בתור עוזר הוראה של פרופ' יצחק הנס קלינגהופר, ממניחי היסוד להוראת המשפט הציבורי בישראל.

בשנת 1970 יצא ללימודים מתקדמים בארצות הברית תוך זכייה במלגות הצטיינות מהאוניברסיטה העברית, מאוניברסיטת שיקגו ומקרן דקלוג סוסאייטי. בשנת 1971 סיים תואר מוסמך ובשנת 1973 סיים את לימודי הדוקטורט וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו.

תפקידים באוניברסיטה העברית
עם שובו מארצות הברית בשנת 1973 התמנה למרצה למשפטים ולאחר מכן בשנת 1978 למרצה בכיר. ב-1984 התמנה לפרופסור חבר.
עם בחירתו לכנסת ה-12 (1988) אושרה לו חופשה ללא תשלום מהאוניברסיטה העברית (1988–1993), אולם גם בעת תקופת כהונתו בממשלה ובכנסת המשיך בפעילותו המדעית ובעבודת המחקר והכתיבה.

עם סיום כהונתו בממשלה בשנת 1996, חזר להוראה ולמחקר באוניברסיטה העברית ובשנת 2001 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין. בשנים 2004–2008 כיהן כראש מכון סאקר למחקרי משפט.

תחומי התמחות והוראה אקדמית: משפט ציבורי וחוקתי, מערכת בתי המשפט. לימד קורסים במספר תחומי המשפט, וביניהם דיני סחר בינלאומי, דיני הגנת הסביבה, אתיקה בממשל, אכיפת חוקים, משפט ודת בראייה השוואתית ודיני זכויות האדם הבינלאומיים.

 פרס גורני למשפט ציבורי 
פרס גורני למשפט ציבורי הוענק מטעם העמותה למשפט ציבורי בשנת 2025 לפרופ׳ שמעון שטרית. הפרס הוענק מתוך הכרה במעמדו כאחד החוקרים המשפיעים ביותר בעולם על עיצוב תפיסת עצמאותה של הרשות השופטת ועל תרומתו הגדולה למשפט ולהגנה על שלטון החוק והדמוקרטיה. ועדת השיפוט בראשות השופט עוזי פוגלמן, ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון לשעבר הדגישה כי עבודתו המחקרית הניחה את היסודות הנורמטיביים וההשוואתיים להבנת תפקיד השופט בדמוקרטיה המודרנית, והיא רלוונטית היום יותר מתמיד נוכח האתגרים העכשוויים הניצבים בפני מערכת המשפט בישראל. תרומתו התאורטית בולטת במיוחד בספרו המכונן ״Judges on Trial״ ובפיתוח הבחנות חדשניות בתחום. שטרית יצר הפרדה מושגית בין ״עצמאות מוסדית״- המבטיחה את אי-תלותה של הרשות השופטת מול רשויות השלטון האחרות לבין עצמאות אישית של השופט היחיד וכן פיתוח רעיון ״העצמאות הפנימית״, המגנה של השופט היחיד מפני לחצים מצד גורמי ניהול בתוך המערכת עצמה. הוא ביסס את עצמאות השיפוט לא רק כפריביליגיה של שופטים, אלא כיסוד חיוני לקיומו של משטר דמוקרטי. 

השפעת מחקריו של פרופ׳ שטרית חרגה בהרבה מגבולות האקדמיה והפכה לאבן דרך במשפט הבינלאומי. הוא הוביל פרויקטים מחקריים חובקי עולם ועיצב את הקודקס בינלאומי של עקרונות העצמאות השיפוטית. רעיונותיו צוטטו ואומצו בפסיקות של ערכאות עליוניות ברחבי העולם, החל מבית הלורדים בבריטניה (בפרשת פינושה), בית המשפט העליון בקנדה, ועד לבתי המשפט באוסטרליה, ניו זילנד והודו. נדבך מרכזי נוסף במשנתו הוא פיתוח עקרון ״השיקוף ההוגן״, הגורס כי הרכב בתי המשפט חייב לשקף את הגיוון החברתי לא לשם הקצאה פוליטית, אלא כדי להבטיח יציבות מערכתית ואמון ציבורי- עקרון שאומץ על ידי ועדת זמיר בישראל וכן בחקיקה בבריטניה ובקנדה.

הוועדה מציינת כי בזירה המקומית, פרופ׳ שטרית הטביע חותם עמוק על המשפט הציבורי והמנהלי בישראל. מחקריו בנושא עיקרי הצדק הטבעי הובילו לאימוץ ״המודל המשולש״ של פגמים מנהליים (בטלות, בטלות יחסית ונפסדות), ויצרו שפה משפטית חדשה לביקורת שיפוטית. כמו כן, ספרו המקיף על "חוק יסוד: הממשלה" הציג תפיסה סדורה של הרשות המבצעת, מחקריו על המנהג במשפט הציבורי סייעו להגדיר את תפקיד הכנסת באישור הסכמים בינלאומיים. ייחודו של שטרית טמון בשילוב שבין המחקר האקדמי הקפדני לבין עשייה ציבורית ענפה לאורך עשורים, כחבר כנסת, כשר בממשלה וכחבר בוועדות ממלכתיות. 

תפקידים אקדמיים באוניברסיטאות בעולם
שטרית היה פרופסור אורח למשפטים באוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו. בנוסף, כיהן במינוי משותף באוניברסיטת סנט גאלן ואוניברסיטת ציריך, ובהמשך כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת קיימברידג' שבבריטניה ( (Herbert Smith Visiting Professor ובאוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב שבקליבלנד, ארצות הברית, וכן באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ובאוניברסיטת יוטה.

פעילות בינלאומית
מכהן כנשיא "ארגון דתות למען השלום" וחבר פרלמנט השלום של שרים וחברי הכנסת לשעבר.

מכהן כנשיא הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים בו חברים משפטנים בכירים מכל העולם, הארגון מקיים כנסים ברחבי העולם (בהם לונדון, קליפורניה וכן בירושלים בשנת 2022). הכנס האחרון של הארגון לעצמאות שופטים JIWP international association of judicial independence הוא הכנס ה-20 שהתקיים באוניברסיטת ניקוסיה (2025). הארגון מקיים את הכנס הבא באוניברסיטת קיל (Kiel) בשנת 2026.

פעילות בינלאומית ענפה בתחום המשפטי כנשיא הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים, שבו חברים משפטנים בכירים מכל העולם. הארגון מקיים כנסים מדי שנה (הכנסים האחרונים היו בלונדון (2018), קליירמונט קליפורניה (2019), פוטסדאם גרמניה (2020) וורשה (2023)). הארגון שוקד על הגנת עצמאות שופטים בעולם. ראו קישור ל"פעילות הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים" . הארגון היה מועמד לפרס נובל לשלום בשנת 2013.

האיגוד האירופי למשפט גיבש ביחד עם הארגון הבינלאומי לעצמאות שופטים בראשות שטרית, כללי עצמאות שיפוטית המבוססים על כללי הר הצופים לעצמאות שיפוטית של הארגון לעצמאות שופטים לעיל. הכללים האירופיים לעצמאות שופטים המכונים כללי האיגוד האירופי והר הצופים לעצמאות שופטים אושרו בשנת 2024 על ידי האיגוד האירופאי למשפט. במהלך הדיונים על גיבוש הכללים האירופיים לעצמאות שופטים המבוססים על כללי הר הצופים התקיימו כנסים רבים. כמו כן, השתתף שטרית בכנסים מרכזיים שעסקו באי תלות שיפוטית ודמוקרטיה וביניהם כנס בסנטה דומינגו (world jurist association) במאי 2025, בריסל בדיאלוג רם דרג בין בכירי האיחוד האירופי במשלחת מכובדת של שר המשפטים הפולני בנושא עצמאות שופטים בסוף מאי 2025 ולקח חלק בכנס באוניברסיטת לוקסמבורג ביולי 2025.  

שטרית חבר האקדמיה המלכותית לאומנויות ולמדעים בבלגיה.

תפקידים משפטיים
לצד פעילות ההוראה והמחקר, שטרית הופיע גם בבתי המשפט בתיקים בעלי משמעות ציבורית שחלקם הפכו לתקדימים הנלמדים באוניברסיטאות.

בשנת 1988 הוצע לו לכהן בבית המשפט העליון, בעת שהשופט אברהם חלימה עמד לפרוש, אולם הוא העדיף להמשיך בהוראה ובמחקר אקדמי באוניברסיטה.

היה חבר בצוות המומחים שליווה את עבודת ועדת חוקה, חוק ומשפט בראשות ח"כ מיקי איתן להכנת חוקה, חבר הוועדה לבדיקת מבנה בתי המשפט וסמכויותיהם (הנשיא משה לנדוי, יו"ר, והחברים האחרים: השופט אהרן ברק, עו"ד א. גיצלטר ועו"ד י. אדרת), היה חבר בוועדת נשיא המדינה לבחינת מבנה הממשל בראשות מנחם מגידור ליד המרכז הישראלי להעצמת האזרח וכן יו"ר ועדת המשנה לשיטת הבחירות וועדת המשנה ליחסי הגומלין בין הרשות השופטת והרשות המחוקקת. בנוסף, היה מזכיר מייסד של העמותה למשפט ציבורי בישראל, ביחד עם יצחק זמיר, היועץ המשפטי לשעבר.

כיהן כשופט בית הדין לחוזים אחידים (בבית המשפט המחוזי) והיה יו"ר הוועדה לתיקון חוק רשות השידור בעניין הפסקת שידורים. בין היתר, הופיע בתיקים רבים בעלי משמעות בהם בג"ץ חיריה.

בשנת 2024 עמד בראש ועדה לתיקוני ממשל שהציעה סדרה של תיקונים לסדרי הממשל בישראל.

פרסומים
שטרית פרסם כ-150 מאמרים וכ-30 ספרים. ספריו התפרסמו בהוצאות הספרים של מספר אוניברסיטאות: קיימבריג', אוקספורד, בריל, דה גרוייטר, לקסיס נקסיס, נורת' הולנד והאוניברסיטה העברית. פרופ' שמעון שטרית הוא חוקר מוביל בעולם ובישראל בתחום מערכת השפיטה ובתחום המשפט הציבורי. בתחום מערכת השפיטה הוא השפיע במידה מכרעת על התפיסה המושגית בענייני מעמד השופטים, יסודות אי התלות השיפוטית, דרכי הפיקוח על השופטים, ויחסי הגומלין ביו הרשות השופטת והרשויות האחרות.

תחום מרכזי שבו עוסק פרופ' שמעון שטרית, ובו הטביע את חותמו על המציאות המשפטית ועל פסיקת בתי המשפט הוא תחום המשפט הציבורי, ובכלל זה סוגיות במשפט החוקתי, עיקרי הצדק הטבעי, מעמדו של המנהג במשפט הציבורי, זכויות האזרח, רשויות הממשל, ביקורת שיפוטית על מעשה הרשות המחוקקת והרשות המבצעת.

מחקריו וספריו מצוטטים בהערכה על ידי בית המשפט העליון בישראל, וכן על ידי בתי משפט עליונים ברחבי העולם.

ספרים שכתב
 חופש המצפון והדת: יסודות עיוניים והמצב המשפטי בישראל, 180 עמודים. הוצאת אקדמון, תשל"ה
Judges on Trial: A Study of the Appointment and Accountability of the English Judiciary (1976), North Holland Publishing Co., Amsterdam, New York, Oxford, xxii & 432 pages.
 Justice in Israel: A Study of the Israeli Judiciary (1994) Martinus Nijhoff Publishers, Dordrecht, Boston, London 548 pp . + xvii.
 "הארץ הטובה: בין כוח לדת" 577 + 30 עמ' 1998 ספרי חמד ידיעות אחרונות.
 Law and Social Pluralism: A Comparative Perspectives, xxiii+349 pp Lexis Nexis - Butterworth’s New-Delhi 2003
 בין שלוש רשויות : מאזן זכויות האדם בענייני דת (1999, מכון פלורסהיימר)
 Between Three Branches :The Balance of Human Rights in Matters of Religion 103 pp (The Florsheimer Institute 2003).
 Jewish and Israeli Law - An Introduction xviii+ 403 pp, Degruyter, 2017 (With Walter Homolka)
 . Shimon Shetreet and Sophie Turenne, JUDGES ON TRIAL: THE INDEPENDENCE AND ACCOUNTABILITY OF THE ENGLISH JUDICIARY, 2ND EDITION xxx+463 pp (Cambridge University Press 2013).
 הממשלה : הרשות המבצעת : פירוש לחוק יסוד הממשלה, 1100 עמ ' + xlii מכון סאקר ונבו 2018 (סדרת פירוש לחוקי היסוד בעריכת פרופ' יצחק זמיר)
 Shimon Shetreet and Hiram Chodosh, UNIFORM CIVIL CODE IN INDIA: PROPOSED BLUEPRINT FOR SCHOLARLY DISCOURSE xxii+303 pp Oxford University Press, 2015
 Shimon Shetreet and Walter Homolka ,JEWISH AND ISRAELI LAW – AN INTRODUCTION, xviii+ 403 pp, De Gruyter,2017
 Shimon Shetreet and Walter Homolka ,JEWISH AND ISRAELI LAW – AN INTRODUCTION, second edition, xliii+609pp, De Gruyter,2021
 SHIMON SHETREET & WALTER HOMOLKA, JEWISH AND ISRAELI LAW – AN INTRODUCTION (2d ed., De Gruyter 2021).
ספרים בעריכתו
 החקיקה האזרחית החדשה: קובץ הרצאות בימי עיון לשופטים תשל"ה, בהוצאת המכון למחקרי. חקיקה ע"ש סאקר, 1976, 152 עמודים.
 חידושים והתפתחויות בחקיקה ובמשפט: קובץ הרצאות בימי העיון לשופטים תשל"ו, בהוצאת המכון למחקרי חקיקה ע"ש סאקר, 1977, 161 עמודים.
 Judicial Independence: Jerusalem Conference Papers Vol. I (112 pp.) and Vol. II (118 pp.), International Bar Association, 1982 (mimeographed).
 Judicial Independence: The Contemporary Debate.Martinus Nijhoff, Dordrecht, Boston, Lancaster, xix & 700 pp. (with J. Deschenes, as consulting editor), 1985
 Role of Courts in Society. Martinus Nijhoff, Dordrecht, Boston, Lancaster, xxviii & 491 pp. (l988)
 National Security and Free Speech. Martinus Nijhoff, Dordrecht, Boston, Lancaster, xxi & 236 pp. (l991)
 חלוצים בדמעה, פרקי עיון על יהדות צפון אפריקה, עם עובד, 1991.
 Women in Law. 387 pp .Kluwer Law Inrenational, London-Hague, Boston (1998)
 (Israeli Reports to the XVI International Congress of Comparative law ( Sacher Institute 2008
 חופש הביטוי, עורך משותף אורח (ביחד עם גד ברזילי) - כתב עת פוליטיקה, כרך 13, 1-280, בהוצאת מכון דייוויס האוניברסיטה העברית בירושלים (2005).
 The Culture of Judicial Independence: Conceptual Foundations and Practical Challenges (Shetreet and Forsyth Ed.), (2011 Martinus Nijhoff-Brill Publishers.
 Shimon Shetreet and Wayne McCormack, Ed. CULTURE OF JUDICIAL INDEPENDENCE IN A GLOBALIZED WORLD, xxxviii+473 pp BRILL Nijhoff 2016 ראה קישור לספר כאן
 Shimon Shetreet ,Ed. CULTURE OF JUDICIAL INDEPENDENCE: RULE OF LAW AND WORLD PEACE . Xlv+554 pp (Brill Nijhoff Publishers, 2014). ראה קישור לספר כאן
 Shimon Shetreet Hiram Chodosh and Eric Helland, Justice Challenged : In Pursuit of Judicial Independence (to be published 2020 Brill Nijhoff)
 Shimon Shetreet Hiram Chodosh and Eric Helland, Justice Challenged: In Pursuit of Judicial Independence, xl+574pp (Brill Nijhoff 2021).
 Shimon Shetreet and Hiram E. Chodosh eds, JUDICIAL INDEPENDENCE: CORNERSTONE OF DEMOCRACY Brill Nijhoff XLIX+581 pp.., 2024).
ספרי הרצאות ומקורות בהוצאת אקדמון
 קובץ חקיקת יסוד, תשל"ו.
 משפטים מודרכים, דברי הסבר והנחיות, מהדורה ראשונה תשל"ה: מהדורה שנייה תשמ"ד.
 דיני המנהל הציבורי (א): מושגי יסוד, מערכות הסמכה והחלטות מוסדיות (תשל"ט בעריכת מ' גל וי' כהן), 196 עמודים.
 דיני המנהל הציבורי (ב): כללי הדיון המינהלי, (תשל"ט, בעריכת מ' גל וי' כהן 140 עמודים.
 מקורות ואירועים בדיני המנהל הציבורי (א): מושגי יסוד, מערכות הסמכה והחלטות מוסדיות (תשמ"א, בעריכת מ' כדרייה וע' כהן), 561 עמודים.
 מקורות ואירועים בדיני המנהל הציבורי (ב): כללי הדיון המנהלי ועלות הביקורת השיפוטית (תשמ"א, בעריכת מ' כדרייה וע' כהן) עמודים 562–1188.
בין מאמריו

Remedies for Court Congestion and Delays: The Models and the Recent Trends, 17 University of Western Ontario Law Review, pp. 35-75 (1979).
 Freedom of Conscience and Religion in Israel, in Essays on Human Rights Contemporary Issues and Jewish Perspectives, pp. 179-192 (1979) (Prof. D. Sidorsky, ed.) (revised version of article No. 7).

קישורים חיצוניים 




 פרופ' שמעון שטרית, האוניברסיטה העברית בירושלים
 רשימת פרסומים

 אמיר אורן, ייקוב ההר את הדין – הפרקליטות ותיקי נתניהו, "ליברל", דצמבר 2020

הערות שוליים

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם העבודה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך עבודה-מפ"ם
קטגוריה:חברי מועצת העיר ירושלים
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:חברי מליאת רשות השידור
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי חידון התנ"ך
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:שופטים ישראלים
קטגוריה:שרי החדשנות, המדע והטכנולוגיה
קטגוריה:מדענים חברי הכנסת
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי מחקר ואקדמיה
קטגוריה:זוכי פרס גורני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946