ג'ימזו

ג'ימזו (בערבית: جمزو; תעתיק מדויק: גִ'מזו) היה כפר ערבי בארץ ישראל, בירכתי השפלה, כ-5 קילומטרים דרומית מזרחית ללוד ובסמוך לדאניאל, בגובה 150 מטר מעל פני הים. הכפר נכבש ב-10 ביולי 1948, במהלך מלחמת העצמאות במבצע דני על ידי חטיבת יפתח ותושביו עזבו אותו. סמוך למקום הכפר הוקם ב-28 בפברואר 1950 המושב גִמזוֹ.

הכפר הוקם על שרידיהם של יישובים קדומים והוא מזוהה עם גמזו המקראית, שהייתה בתקופת המשנה והתלמוד מקום מוצאו של התנא נחום איש גמזו.

 היסטוריה 
 העת העתיקה 
שמאל|ממוזער|250px|תל גמזו עליו שכן היישוב המקראי
יש הסוברים כי מקור שמו של הכפר הערבי ומיקומו זהים למיקום של "גמזו" הקדומה שנזכרת לראשונה בספר דברי הימים ב':

אירוע זה משויך לתקופת אחז מלך יהודה, בקירוב בשנת 700 לפני הספירה. השרידים הבולטים לעין על התל שעליו היה בנוי הכפר גמזו, הם מהתקופה הרומית ואחריה.

בתקופת המשנה והתלמוד הייתה גמזו עיירה יהודית חשובה, ממנה בא נחום איש גמזו, הידוע באגדת ישראל.

 האימפריה העות'מאנית 
היישוב ג'ימזו ביחד עם כול ארץ ישראל, נכבש על ידי האימפריה העות'מאנית, לאחר שהביסה את הממלוכים קרב מרג' דאבק בשנת 1516. הכפר נכלל בתת-המחוז רמלה (אל-חליל)שהיה חלק ממחוז עזה. ברישומי המס משנת 1596 מתועד כי בכפר ג'ימזו היו 28 משפחות, כולן מוסלמיות; והאוכלוסייה המשוערת עמדה על כ-154 אנשים. עוד עולה מרישומי המס הוא שהם שילמו שיעור מס של 25% על תוצרת חקלאית, כולל חיטה, שעורה ופירות, כמו גם עזים וכוורות, בנוסף ל"הכנסה מזדמנת"; סך הכול 6,990 אקצ'ה.

בשנת 1838 חוקר המקרא אדוארד רובינסון עבר בכפר, ודיווח כי הוא "די גדול", הוא הוסיף שהכפר ממוקם על גבעה, ותיאר שהוא "מהווה מחזה נאה ממרחק." הוא ציין גם כי בכפר היו מגזינים מחתרתיים רבים לאחסון תבואה. בשנת 1863 מצא ויקטור גרן כי הכפר מונה כ-400 תושבים, והוא מוקף בעצי זית ודקל. בכפר היה גם מקאם (מקדש) לסידי אחמד. גרן רושם כי לכל משפחה היה ממגורה משלה.

ברשומה של כפרים עות'מאניים המתוארכת לשנת 1870 מצוין כי הכפר דחימזו (ג'ימזו) מונה 83 בתים ואוכלוסייה של 325 נפש, אם כי מפקד האוכלוסין כלל אך ורק גברים ולכן מידע זה היה חלקי בלבד. בשנת 1882 תיאר סקר מפת הקרן לחקר ארץ ישראל את הכפר ג'ימזו ככפר הבנוי מלבני אדובה, ממוקם על צלע גבעה נמוכה, ומוקף גדרות קקטוסים ועצי זית.

 תקופת המנדט הבריטי 
במפקד האוכלוסין שנערך בארץ ישראל בשנת 1922, על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנתה ג'ימזו 897 תושבים, כולם מוסלמים, מהמפקד שבוצע ב-1931 עלתה האוכלוסייה ל-1,081 תושבים כולם מוסלמים, בסך הכול נספרו אז 268 בתים. תושבי הכפר בג'ימזו תחזקו באותה תקופה מסגד. בית ספר יסודי הוקם בכפר בשנת 1920, ובאמצע שנות הארבעים למדו בו 175 תלמידים.

הרוב המכריע של תושבי הכפר עבדו בחקלאות. על פי סקר הכפרים שנערך ב-1945, אוכלוסיית ג'ימזו עלתה ל־1,510, תושבים מוסלמים, ואילו שטח הקרקע הכולל היה 9,681 דונם, על פי סקר קרקעות ואוכלוסיות רשמי. מתוך אותם דונמים 77 דונם הוקדשו להדרים ובננות, בעוד שכ-5,577 דונמים הוקצו לדגנים. 1,605 דונם הושקו או שימשו לבוסתנים, מתוכם 1,400 דונם לזיתים, ואילו 50 דונם סווגו כשטחים ציבוריים בנויים.
ממוזער|ג'ימזו 1942 1:20,000
ממוזער|ג'ימזו במפה בריטית משנת 1945 (קנה מידה: 1:250,000)

 מלחמת העצמאות 
ב-10 ביולי 1948 ג'ימזו נכבש בשלב הראשון של מבצע דני על ידי חטיבת יפתח.

למחרת (11 ביולי) הודיע מפקדת מבצע יפתח למפקדת מבצע דני כי כוחותיה כבשו את ג'ימזו ודאניאל ושצריך להתרכז בפינוי הכפרים ובפיצוץ הבתים. כל תושבי הכפר נסו על נפשם וברחו מהאזור בעקבות התקיפות הצה"ליות במקום. מספר חודשים לאחר מכן בספטמבר 1948, נהרסו 434 בתי הכפר ג'ימזו.

 תקופת מדינת ישראל 

היישוב גמזו הוקם על אדמות הכפר בשנת 1950. ההיסטוריון הפלסטיני וליד ח'אלדי תיאר את שרידיו של ג'ימזו בשנת 1992:

המשפחה הידועה ביותר מג'ימזו הייתה משפחת אלקעזה.
ממוזער|חיילי חטיבת יפתח לאחר כיבוש ג'ימזו במהלך מבצע דני

ממוזער|ג'ימזו במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1880

קישורים חיצוניים

 מיכאל יעקובסון: סקירה על שרידי הכפר הערבי ג'ימזו, באתר 'חלון אחורי', 20 בנובמבר 2014

הערות שוליים

קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:יישובים שננטשו בשפלת יהודה
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי