מכילתא דרבי ישמעאל

מכילתא דרבי ישמעאל, המכונה גם בפשטות מכילתא, הוא מדרש הלכה תנאי על חומש שמות, מפרשת בא עד פרשת ויקהל, המזוהה כבא מאסכולת דבי רבי ישמעאל המיוחסת לתלמידי רבי ישמעאל. מדרש הלכה מקביל על שמות מבית המדרש השני, דבי רבי עקיבא, הגיע לידינו באופן מקוטע, ומכונה מכילתא דרשב"י.

 שם המדרש 
מכילתא פירושה משורה, מידה, אמת-מידה; ובהשאלה כללים בהם נדרשת התורה. לדעת רבי דוד צבי הופמן ויעקב נחום הלוי אפשטיין, הכוונה בהשאלה לחוק, מנהג, כלל, כלומר מידה במובן ברייתאדוד צבי הופמן, לחקר מדרשי התנאים; יעקב נחום הלוי אפשטיין, מבואות לספרות התנאים. (משנה סדורה, אוסף חוקים).

מדרש המכילתא כלול במה שחז"ל כינו "ספרי" או "ספרי דבי רב", בספר הלכות גדולות נקרא "מכילתא דואלה שמות", רב שרירא גאון כינהו "מכילתא דארץ ישראל" (ככל הנראה להבדיל בינו לבין מכילתא דרשב"י, שהיה נפוץ בבבל), ורב ניסים גאון כינהו "מכילתא דרבי ישמעאל".

המכילתא נקראת "דרבי ישמעאל" כיוון שהחכם הראשון המוזכר בה הוא רבי ישמעאל, או כי היא מבוססת על המידות של רבי ישמעאל (כלליו לדרישת התורה).

 עריכתו ומקורותיו 
ככל הנראה המדרש נערך על ידי תלמידי רבי יהודה הנשיא על יסוד מדרש של דבי רבי ישמעאל, ולפיכך רבים בו המאמרים מפי רבי ישמעאל ותלמידיו. מאמרים רבים שנאמרו בתלמודים ובמדרשים בשם רבי ישמעאל נמצאים במכילתא סתם (בלי שם אומרם). המדרש לפעמים מביא מאמרים ממכילתא דרבי שמעון הנקראים "דבר אחר", לציין שמקורם אחר. העורך גם השתמש במשנה (אותה קיבל בעל-פה מרבו - רבי יהודה הנשיא), בתוספתא של רבי נחמיה, במשנתו של רבי נתן, ובספרי אגדהדוד צבי הופמן, "מכילתא דרבי ישמעאל".

 תיארוך 
הקונצנזוס המחקרי השתנה עם הזמן, וכיום מקובל לתארך את חיבור המכילתא למאה ה-3 לספירה, למרות שהמסכת המוקדמת ביותר בה עשויה להיות קדומה אף יותר. בשנת 1968, החוקר וכהולדר מיקם את חיבור המכילתא במצרים של המאה ה-8, בעוד שעמיתו, נויסנר הצהיר כי הוא אינו סבור שקיימות שיטות מוצקות לתיארוך הטקסט. בעבודות מאוחרות יותר, הקונצנזוס השתנה לתאריך מוקדם משמעותית, כאשר שטמברגר, כהנא ואחרים מתארכים את הקומפילציה הסופית למאה השלישית לספירה. המסכת המוקדמת ביותר הכלולה בה, נזיקין, עשויה להיות מוקדמת אף יותר.

 מבנה המדרש 
ככל מדרשי ההלכה, המדרש מתמקד בנושאי ההלכה שבספר שמות, וכך הוא מתחיל בפרשה ההלכתית הראשונה בספר שמות, פרשת "החדש הזה לכם" שעוסקת בדיני קרבן הפסח, וכן דורש בצורה עקבית את פסוקי הקטעים ההלכתיים שבספר. עם זאת, במדרש יש קטעים אגדתיים נרחבים (כמחצית), אולם הוא לא רואה עצמו מחויב לדרוש את כל הפסוקים בתורה שתוכנם אינו הלכתי. לדעת יעקב נחום אפשטיין, הפרשיות הלא הלכתיות שנכנסו למכילתא נכנסו כיוון שהן .
המכילתא מחולקת לתשע "מסכתות":
 מסכתא דפסחא -  עד  עוסקת בעיקר בענייני יציאת מצרים וקרבן פסח.
 מסכתא דויהי בשלח -  עד  עוסקת בקריעת ים סוף.
 מסכתא דשירתא -  עד  עוסקת בשירת הים.
 מסכתא דויסע -  עד  עוסקת במסע בני ישראל לאחר קריעת ים סוף, ובירידת המן.
 מסכתא דעמלק -  עד  עוסקת במלחמת עמלק ובעצת יתרו.
 מסכתא דבחודש -  עד  עוסקת במעמד הר סיני.
 מסכתא דנזיקין -  עד  עוסקת בדיני הנזיקין שבפרשת משפטים.
 מסכתא דכספא -  עד  - עוסקת בדינים הנוספים שבחצי השני של פרשת משפטים.
מסכתא דשבתא -  ובנוסף  פרשיות השבת מתוך פרשות כי תשא וויקהל.

 גלגולי המכילתא 
במחקרים שנעשו על קטעי גניזה גילו שיש שני ענפים: ענף מערבי ארצישראלי - הוא הנמצא בדפוסים ומקורותיו נמצאו בגניזת קהיר, וענף מזרחי בבלי שקטעים ממנו נתגלו במאוחר בגניזת קהיר.

פרופסור מנחם כהנא גילה במחקרו שארבעה קטעי הגניזה שמהם הכין יעקב בצלאל לויטרבך את המהדורה השנייה של מהדורת הורוויץ, ועוד שלושה קטעים שפורסמו בידי חוקרים בני זמננו, כולם חלקים מאותו העותק, המשמר הרבה מאוד מידע חשוב ואמין. בין היתר עותק זה מכיל את החלוקה הקדומה לתשע מסכתות בעלות נושא, וחלוקת מִשְׁנֶה לפרשות שבתוכן הלכות. בעותק זה השתמרה הלשון הקדומה, על מינוחו ותחבירו, שכמוהו נמצאו ב"עדי הנוסח הטובים" של כתבים אחרים מתקופת אחר החורבן. בעותק הושלמו חסרונות רבים של קטעים שהושחתו בשיני הזמן או שאבדו, וכן נמצאו נוסחים מדויקים שנשתבשו עם השנים במהלך דורות ההעתקה הידנית, מפאת אי הבנה של המעתיקים.

 השוואות נוסחים 
 ספר אות אמת שינויי נוסחאות לכתבי יד המכילתא, פראג שנת ה'שפ"ד
 אתר בר-אילן לעדי נוסח של ספרות התנאים הכולל מלל של כתבי היד מן הגניזה, כתב יד אוקספורד, מינכן, וטיקן (ותיקן), רומי-קזנטרנזה, ודפוס ראשון.
 באתר כתיב של הספרייה הלאומית ניתן לראות את צילומי כל כתבי היד של המכילתא

 מהדורות דפוס 
 מהדורה מדעית למכילתא דרבי ישמעאל נערכה בידי ר' חיים שאול הורוביץ, והושלמה והודפסה בידי ד"ר ישראל אברהם רבין, בפרנקפורט בשנת תרצ"א.
 הוצאה שנייה ומתוקנת של המהדורה המדעית נערכה בידי יעקב בצלאל לויטרבך עם מבוא ותרגום לאנגלית, פילדלפיה תרצ"ד.
מהדורה ללומד נערך בידי דן בארי, בהוצאת קורן, מבוסס על מהדורת הורביץ-רבין.
מהדורה מפוארת עם תשעה-עשר פירושים וביאורים יצאה לאור על ידי זכרון אהרן בירושלים תשע"ו.
מהדורה על פי נוסחת הגר"א יצא לאור, בשנת התש"פ, על ידי ישיבת אדרת אליהו.

 מפרשי המכילתא 
 מרכבת המשנה, רבי דוד משה אברהם מרוהטין
 מדרש אליעזר, רבי אליעזר נחום
 זה ינחמנו, רבי משה פרנקפורטר
 באר אברהם, (על דרך החסידות והקבלה), רבי אברהם וינברג מסלונים. מבוסס בחלקו על "זה ינחמנו"
 שבות יהודה, רבי יהודה נג'אר
 בירורי המדות - מיצוי המדות, רבי יצחק אליהו לנדא
 התורה והמצווה על התורה, רבי מאיר לייבוש בן יחיאל מיכל (המלבי"ם)
 ברכת הנצי"ב, רבי נפתלי צבי יהודה ברלין (יצא לאור על ידי נכדיו מכתבי ידו)
 קו המדה - הר אפרים, רבי אפרים זאב גרבוז
 אובל אולי, רבי דוד כהן 'הנזיר', נדפס באופן חלקי (שלש פרשיות בלבד) בתוך 'נזיר אחיו' כרך ב, ירושלים, תשל"ח
 המכילתות לפרשת עמלק, מנחם כהנא, ירושלים, תשנ"ט

 לקריאה נוספת 
 דוד צבי הופמן, מכילתא דר' ישמעאל, ב"מסלות לתורת התנאים" בתרגום אז"ר, ע' 46-37, תל אביב תרפ"ח, באתר היברובוקס

 אייזיק הירש וייס, הקדמה למכילתא עם פירוש מדות הסופרים, עמודים XVI-XXXV (16-35).
 דניאל בויארין, מדרש תנאים: אינטרטקסטואליות וקריאת מכילתא, מכון שלום הרטמן, תשע"א 2011.

 מקס קדושין, A Conceptual Commentary on the Mekilta 

 קישורים חיצוניים 

מכילתא דרבי ישמעאל (עם פירוש קו המידה) באתר היברובוקס 

כתבי יד ודפוסים ראשונים
 אוצר המכילתא,עדי נוסח מוקלדים של כל הכתבי יד, באוצר עדי הנוסח לספרות התנאית, אוניברסיטת בר-אילן.
 מכילתא, צילום דפוס ונציה 1505, באתר הספרייה הלאומית ובאתר דעת
 מכילתא דפוס ראשון קושטא ה'רע"ה
כתב יד אוקספורד של המכילתא
 כתב יד ותיקן של המכילתא (החל מעמוד 25r)
 כתב יד ברלין של המכילתא

חומר עזר



 ליאורה בר-לבב, תשלום מכילתא: דרשות חדשות וגרסאות ייחודיות של המכילתא דרבי ישמעאל בעותק מן הגניזה

 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:מדרשי הלכה
קטגוריה:ספרי מדרשים ארץ-ישראליים
קטגוריה:מדרשים על התורה
קטגוריה:רבי ישמעאל