חצר המטרה

חצר המטרה הייתה בית כלא בירושלים בתקופת בית המקדש הראשון. האתר מוזכר בספר ירמיהו, ומסופר שהנביא ירמיהו נכלא בה בצו המלך צדקיהו.

מקור השם
"חצר המטרה" - היא "חצר השמירה" מהשורש נ.ט.ר. = ש.מ.ר.
התרגום הארמי של ספר ירמיהו מתרגם "בית אסיריא" - בית כלא.

תיאור החצר בספר ירמיה
בעת שהעיר ירושלים הייתה תחת מצור של הצבא הבבלי, ניבא ירמיהו על חורבן העיר, ובצו המלך צדקיהו נשלח לכלא זה.

ובהמשך מסופר:

זיהוי חצר המטרה
מיקומה המדויק של חצר המטרה אינו ידוע. בספר ירמיה מסופר שהייתה "בתחום בית מלך יהודה", ועל כן חוקרים משערים שמקומה הייתה באזור ירושלים בתקופת הבית הראשון - עיר דוד, העופל או העיר העליונה. בספר נחמיה מסופר כי בקרבת מקום היה שער בחומה:

החל מסוף ימי הביניים זיהו עולי רגל יהודים ויהודי העיר העתיקה את חצר המטרה במערה הנמצאת מחוץ לחומת העיר העתיקה, סמוך למערת צדקיהו, בין שער שכם ושער הפרחים.

המערה כקבר ירמיהו
האר"י הצביע על מערה זו כקבר ירמיהו. וכן המערה והקבר בה תוארו על ידי עולי רגל יהודיים שהגיעו לעיר, כגון הקראי שמואל בן דוד שביקר בעיר בשנת 1641. וזאת על אף מסורות אחרות הממקמות את הקבר במצרים.
רבי משה ירושלמי ביקר במקום בשנת 1769, ובתאורו את המערה אינו מזכיר קבר במקום.

המערה בספרות הערבית
אזכורה הראשון של המערה בספרות הערבית הוא בכתביו של הגאוגרף המוסלמי אלמקדסי, המתאר אותה במאה העשירית בשם "ג'ב ארמייה" - "כלא ירמיהו", ומכנה את השער הסמוך (שער הפרחים) "באב ארמייה" - שער ירמיהו.
החוקר האירופי זצן, המבקר בעיר בשנת 1806 מציין כי תושבי העיר המוסלמים קוראים למערה "ח'בא ארמייה א נבי" - מחבוא ירמיה הנביא.

המערה בימי הביניים
בימי הביניים התגוררו במערה נזירים מוסלמים בני כת אלאדהמיה, והם כונו "החיים מתחת למתים" בשל בית הקברות המצוי מעל המערה.

המערה כיום
המערה נמצאת מצפון לעיר-העתיקה בקרבת שער שכם. בכניסה אליה ממוקם מסגד.

כיום שוכן במקום (מזה כ-60 שנה) מחסן לפירות וירקות, בחדרים במערה שהוסבו למחסנים הסגורים בשערים. הגישה למקום היא מאחורי תחנת האוטובוסים ברחוב סולטאן סולימאן. הכניסה היא מתוך סמטה קטנה מזרחית לגדר תחנת האוטובוס.

קישורים חיצוניים





הערות שוליים

ירמיהו
קטגוריה:ירושלים: מבנים
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי סוהר
קטגוריה:ירמיהו