קאזאן

שמאל|ממוזער|250px|אוניברסיטת קאזאן
שמאל|ממוזער|250px|מקדש כל הדתות בעיר קאזאן. מרכז תרבות שהוקם על ידי האומן "אילדר חאנוב"
ממוזער|250px|שמאל|רחוב באומן הנמצא במרכז העיר
שמאל|ממוזער|250px|מרכז המשפחות של קאזאן בטטרסטן, רוסיה, שהוקם בשנת 2013
קאזאן (ברוסית: Казань, בטטרית: Казан) היא בירת רפובליקת טטרסטן ואחת הערים הגדולות ברוסיה. העיר שוכנת על מפגש הנהרות וולגה וקזנקה, כ-827 קילומטרים דרומית מזרחית ממוסקבה. בשנת 2017 היו בעיר 1,231,878 תושבי קבע והיא העיר השמינית באוכלוסייתה ברחבי הפדרציה הרוסית. קאזאן מהווה אחד המרכזים הגדולים ברוסיה בתחומי דת, תרבות, מדע, ספורט וחינוך.

קאזאן עיר רב-לאומית שחיים בה בני למעלה ממאה וחמישה עשר לאומים שונים. כמעט מחצית העיר מונה טטרים (מוסלמים-סונים) וכמחצית נוספת מונה רוסים (נוצרים-אורתודוקסים), וניתן למצוא בין תושביה גם את בני העדה הצ'ובשית, האזרית, האוקראינית ועוד רבים אחרים.

מבצר קאזאן הוא אתר מורשת עולמית של אונסק"ו. באוגוסט 2005 נערכו בעיר חגיגות המילניום (אלף שנה) להיווסדה, וההיסטוריה ארוכת השנים של העיר תורמת להיותה אחת מהערים המתוירות ביותר ברוסיה. קאזאן ממותגת רשמית כ"בירתה השלישית של רוסיה" וכבירתם של כל בני העדה הטטרית בעולם. בשנת 2013 נערכה בקאזאן אוניברסיאדה, וב-2018 אירחה העיר חלק ממשחקי גביע העולם בכדורגל.

בקאזאן פועל מפעל מסוקים בשם "קאזאן מסוקים".

 איכות הסביבה 
250px|ממוזער|עשן סמיך מעל מרכז העיר קאזאן בימי שריפות יער
הבעיות האקולוגיות העיקריות בעיר הן זיהום אוויר, איכות ירודה של מי שתייה וחוסר הקפדה על איסוף אשפה. בתחומי העיר פועלים מספר מקורות מזהמים, בעיקר ממפעלי תעשייה בצפון העיר ובשנת 2010 סבלה העיר מאוד מזיהום אוויר ועשן עקב שריפות יער סמוכות.

חרף זאת, קאזאן לא נחשבת לאחת הערים המזהמות ביותר ברוסיה ועיריית קאזאן עושה מאמצים רבים בשמירה על איכות הסביבה, לרבות הפעלת מחלקת שיטור בתחום איכות הסביבה. העירייה מפעילה מספר תוכניות של שתילת צמחייה במקומות שונים בעיר ומדי שנה העירייה שותלת 5 מיליון פרחים. בשנת 2014 הושלמה בניית צנרת חדשה והתחבורה הציבורית בעיר עברה לתדלק דלק בתקן יורו 3 או יורו 4.

 היסטוריה 
לפי מקורות טטריים העיר נוסדה במאה ה-10 ושימשה כמרכז מסחרי על הדרך מאירופה לסין וסיביר וכמבצר גבול בצפון-מזרח של בולגריה של הוולגה. במאה ה-14 שימשה כבירת חאנות קאזאן. ב-1552 נכבשה על ידי איוואן האיום הצאר של רוסיה ומאז היא חלק מרוסיה. ב-1774 נכבשה על ידי ימליאן פוגצ'וב במרד הקוזקי, אך כעבור מספר חדשים שוחררה. ב-1804 נוסדה בעיר אוניברסיטה שבראשה עמד המתמטיקאי הנודע ניקולאי לובצ'בסקי. בין 1918 ל-1919 שימשה כבירת מדינת אידל-אורל, שפרשה מרוסיה, אך נכבשה על ידי הקומוניסטים ב-1919. מ-1920 הייתה בירת הרפובליקה הטטרית האוטונומית. בשנות מלחמת העולם השנייה הועברו לעיר מפעלי תעשייה רבים מאזור הקרבות וגם חלק מהאקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1979 אוכלוסיית העיר הגיעה למיליון תושבים. מ-1990 העיר משמשת כבירת הרפובליקה הטטרית, אשר מ-1991 עד 2000 לפי חוקתה הייתה מדינה עצמאית, אם כי בפועל נהנתה מאוטונומיה מורחבת בפדרציה הרוסית.

במאי 2005 חגגה העיר אלף שנים להיווסדה. האירוע נחגג בכל רחבי העיר ולכבודו נפתחו בה בתי עסק ומקומות בילוי חדשים. לכבוד חגיגות המילניום, החלה להיבנות רכבת תחתית לאורך קאזאן.

בשנת 2013 העיר אירחה את האוניברסיאדה. קאזאן הייתה אחת הערים המארחת של גביע הקונפדרציות 2017 ואירחה גם משחקים במסגרת מונדיאל 2018.

במאי 2021 התרחש הירי בגימנסיה 175 בקאזאן במהלכו נהרגו תלמידים ועובדי בית הספר.

שכונות העיר
ממוזער|250px| רבעים:
1 — רובע התעשייה האווירית
2 — ואחיטוב
3 — קירוב
4 — מוסקבה
5 — נובו-סאווינוב
6 — עבר הוולגה
7 — הרובע הסובייטי
העיר קאזאן מפוצלת לשבעה רבעים, מאז שאוחדו מספר רבעים ברפורמה מינהלית משנת 2010:
№רובעשטח,  בקמ"רתיאור1 רובע התעשייה האווירית 38,91הרובע כולל שטחים בצפון העיר. שם הרובע נובע ממיקומם של מפעלים כמו מפעל המסוקים של קאזאן, חברת גורבונוב לתעשייה אווירית ומפעל המנועים. הרובע נוצר בשנת 1994.2 רובע ואחיטוב 25,82רובע במרכז העיר קאזאן וכולל גם את הרבעים ההיסטוריים ובהם 469 מבנים היסטוריים מוגנים. הרובע הוקם בשנת 1973.3 רובע קירוב 108,79רובע במערב העיר, שמרביתו שטחים מיוערים ופארקים. הוקם בשנת 1920.4 רובע מוסקבה 38,81הרובע תופס את חלקה הצפון מערבי של קאזאן. בשטחו נמצא גם אזור תעשייה ובו פועל מפעל קאזאן אורגסינתז (Казаньоргсинтез). הרובע קיים משנת 1973.5 נובו-סאווינוב 20,66תופס שטח במערב, מזרח וצפון העיר והוא הרובע הצפוף ביותר. בדרום הרובע עובר נהר קזאנקה ובתחומים נבנה רובע העסקים מילניום-זילנט-סיטי. הרובע הוקם בשנת 1994.6 עבר הוולגה 115,77תופס חלקים בדרום העיר. ובשטח מפעלי תעשייה רבים. הוקם בשנת 1920.7 הרובע הסובייטי 76,87רובע החולש על שטחים בצפון ובמזרח בעיר. קיים משנת 1934.

אוכלוסייה
קאזאן — העיר הגדולה ביותר באזור עבר הוולגה וברפובליקה הטטרית ומטרופולין קאזאן מאכלס 1.56 מיליון איש.

קאזאן היא העיר הששית בגודלה ברוסיה מבחינת גודל אוכלוסייה: 1,231,878 איש גרים בה לפי הערכות מינואר 2017 (1,200,000 איש התגוררו בה לפי מפקד אוכלוסין משנת 2010). במטרופולין קאזאן ובפרבריה מתגוררים 1,560,000, לפי הערכות השירות הפדרלי לסטטיסטיקה ממלכתית.

דירוג העיר נכון לינואר 2015:
 דירוג עולמי דירוג באירופה דירוג בברית המועצות לשעברדירוג ברוסיה דירוג אזורי 24 13 6 1

ספירה ורישום ראשוני של כמות האוכלוסייה נערך לראשונה בתקופת החאנות של קאזאן, באמצע המאה ה-16, אז נמדדה כמות אוכלוסייה של בערך בין 25,000 ל-100,000, מרביתם היו בני הלאום הטטארי. לאחר כיבוש העיר בידי הרוסים בשנת 1552 השתנה מאוד המבנה הדמוגרפי ומרבית התושבים המקומיים הם רוסים, כך בשנת 1907 אלה היוו 81.7% מהתושבים.
מאז מהפכת אוקטובר ובעקבותיה מלחמת האזרחים אוכלוסיית העיר הצטמצמה כמעט ברבע בתוך שלוש שנים. ברם, לאורך כל התקופה הסובייטית, אוכלוסיית העיר הלכה וגדלה ובשנת 1979 נולד התושב המיליון וכמות האוכלוסייה המשיכה לגדול גם בתקופת השפל הכלכלי של שנות ה-90,בעיקר הודות להגירה והתרחבות שטח העיר, על חשבון יישובים קטנים שנבלעו והפכו לשכונות בעיר.

מרבית תושבי העיר הם רוסים (48.6% או 554.5 אלף איש, על פי מפקד האוכלוסין משנת 2010) וטטארים (47.6% או 542.2 אלף איש) ובני לאום אחרים, כמו צ'ובשים, אזרים, אוקראינים, ומארי.

שתי הדתות העיקריות בקאזאן הם הנצרות-האורתודוקסית והאסלאם-הסוני.

ילודה ותמותה
ממוזער|ילודה ותמותה בקאזאן בשנים 2010–2014.|טקסט=
+ ילודה ותמותה לפי שניםשנהילודהתמותה2010 14,983 15,0202011 16,397 13,6772012 17,985 13,4062013 18,226 13,4072014 18,804 13,494201524,06313 558201624,56413,353

פוליטיקה וממשל
הגוף המחוקק בעיר היא הדומה העירונית של קאזאן (Городская дума) שבראשה עומד ראש עיריית קאזאן (Мэр), אילסור מטשין המכהן בתפקיד מאז 17 בנובמבר 2005.

הדומה העירונית מנהלת ישיבות בבניין העירייה ונציגיה נבחרים בבחירות דמוקרטיות אחת ל-5 שנים. יושב ראש הדומה הוא ראש העיר, בדומה העירונית 7 ועדות:
 הוועדה לפיתוח סוציו-אקונומי ורכוש מוניציפלי
 הוועדה לענייני מימון ותקציב, מיסים מקומיים והכנסות
 הוועדה לענייני חינוך, ילדים, נוער וספורט
 הוועדה לענייני שיכון ובינוי
 הוועדה לענייני לאום, תרבות וחברה
 הוועדה לאיכות הסביבה והגנת בריאות התושבים
 הוועדה לענייני חוק וסדר ושלטון מקומי
ועדת ההוצאה לפועל של קאזאן (Исполнительный комитет) היא למעשה שמה הרשמי של העירייה והרשות המבצעת בעיר קאזאן האחראית לניהול שבעת רובעי העיר. גוף אכיפת החוק העיקרי בעיר הוא המינהל לענייני פנים של קאזאן.

 תרבות והשכלה 
בקזאן אוניברסיטאות, תיאטראות ומוסדות תרבות רבים.

באוניברסיטה המרכזית של קזאן למדו בין היתר לב טולסטוי ולנין, אשר סולק בשל פעילותו הפוליטית והושלך לכלא. המתמטיקאי ניקולאי איוונוביץ' לובצ'בסקי, הוגה הגאומטריה הלא אוקלידית, למד באוניברסיטה זו וכיהן בה כפרופסור.

בעיר שוכנים מבני דת לבני הדת המוסלמית והנוצרית־אורתודוקסית וכן בית כנסת לקהילה היהודית.

בשנת 2012 נחנכה העיר אינופוליס, השוכנת במטרופלין של קאזאן ובה אוניברסיטת אינופוליס, האוניברסיטה הבכירה בתחום לימודי היי טק בטטרסטן.

ב-2014 ירשה קאזאן מאסקישהיר את התואר של "הבירה התרבותית של העולם הטורקי". הבחירה נעשית מדי שנה ביוזמתו של הארגון הבינלאומי לתרבות טורקית.

נהרות הקזנקה והוולגה עוברים בעיר, ואחד מסממני העיר הם חופי הרחצה והדיג שלה.

תחבורה
קאזאן היא אחת מצמתי התחבורה הגדולים ביותר ברוסיה. בעיר עוברות מסילות ברזל המובילות רכבות המקשרות את העיר לאיז'בסק, פרם (עיר), יקטרינבורג, אוליאנובסק, אופה, מוסקבה, ניז'ני נובגורוד וקירוב ומתוכננת הוספת כביש מצפון אירופה למערב סין. בשטחה עוברים הכבישים הפדרליים M7, כביש Р241 ו¯Р239 וכביש "וולגה" 22. את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי קאזאן, הנמצא במרחק של 26 קילומטרים ממרכז העיר.

בין מערכות התחבורה הציבורית בעיר ניתן למנות את הרכבת התחתית של קאזאן שנחנכה באוגוסט 2005 ותחנות הרכבת "קאזאן 1" ו"קאזאן 2".

כלי התחבורה העיקרי בעיר עדיין מהווה רכב פרטי ונכון לשנת 2011 היו בעיר 284 אלף כלי רכב ולכן העיר סובלת מפקקי תנועה רבים. אמצעי ההתניידות הפופולרי ביותר הוא האוטובוס ובעיר ישנם 93 קווי אוטובוס (Bus.KZN.Ru) ופועלים גם 16 קווי רכבת קלה.

בשנים 2014–2017 שופצו מבנים וכבישים רבים בעיר, כחלק מתוכניות שיפוץ לקראת גביע הקונפדרציות 2017 ומונדיאל 2018

 ספורט 
שמאל|ממוזער|250px|קאזאן ארנה
בעיר מועדוני ספורט במספר ענפים. הבולטים הם מועדון הכדורסל אוניקס קאזאן המתמודד בליגה הבכירה ברוסיה וקבוצת הכדורגל רובין קאזאן אשר זכתה בשתי אליפויות רצופות בשנים 2008 ו-2009, ובעונת הבכורה שלה בליגת האלופות סיימה במקום השלישי בשלב הבתים. כמו כן, נודעות גם קבוצת ההוקי קרח אק בארס קאזאן שזכתה בשתי אליפויות רצופות של ליגת ה-KHL וקבוצת הכדורעף זניט קאזאן הנחשב למועדון הספורט המצליח ביותר בעיר, לאחר שזכה בארבע אליפויות לאומיות, שלושה גביעים ובעונות 2007/08 ו-2014/15 זכתה בליגת האלופות האירופית והעפילה לחצי גמר גביע העולם לקבוצות בכדורעף.

ביולי 2013 אירחה העיר את האוניברסיאדה ושנתיים לאחר מכן, בקיץ 2015 היא אירחה את אליפות העולם בשחייה. כמו כן הייתה בין הערים שאירחו את מונדיאל 2018 ברוסיה, באצטדיון אק בארס ארנה. העיר נבחרה גם לארח את אליפות אירופה בשחייה 2021 ואליפות אירופה לענפי המים 2024.

החל משנת 2015 נערך מרתון קאזאן השנתי.

מועדוןליגהענף ספורטאצטדיון/היכל ביתהקמהתארים בולטיםהערות רובין הפרמייר ליג הרוסיכדורגלקאזאן ארנה19582 אליפויות רוסיהנפיס ליגת הכדורגל המקצוענית2021 אוניקס הליגה המאוחדת של VTBכדורסלהיכל באסקט ארנה1991גביע יורוקאפ ויורוצ'לנג' זניטליגת העל הרוסית בכדורעףכדורעףסנקט פטרבורג20006 גביעי ליגת האלופות בכדורעף, 10 אליפויות רוסיה אק בארסKHLהוקי קרחאק בארס ארנה19465 אליפויות לאומיות, 3 גביע גגאריןרוביןליגת העל הרוסית בכדורגל נשים כדורגל נשים אצטדיון רובין2020 מועדון בת של רובין

 דת 
 יהודים 
עד לשנת 1914 הותר רק לקנטוניסטים להתיישב בעיר. אחרי מלחמת העולם הראשונה פליטים יהודיים רבים הגיעו לעיר מאזור הקרבות בבלארוס וליטא, והקימו קהילה גדולה. כרב העיר כיהן הרב בן־ציון חיים ציוני (זילבר) עד לשנות ה־30. משנות ה־30 השלטון הסובייטי התחיל לרדוף את הדת היהודית, כל המוסדות נסגרו ובית הכנסת הוחרם. בתקופת הפרסטרויקה והגלאסנוסט של גורבצ'וב חודשה הפעילות הקהילתית. ב-1997 הגיע הרב יצחק גורליק ופתח בית חב"ד במקום והתמנה לרב ראשי. תחת הנהגתו הקהילה המשיכה לפרוח. בעיר ישנם סניפים של ארגונים יהודיים אחרים, ובהם הסוכנות היהודית, המפעילה את בית הספר היהודי "משפחתנו" והג'וינט המפעיל את "חסד". ישנו גם בית כנסת בעיר קאזאן.

 ערים תאומות 



 ראו גם 
 בית הספר לטנקים בקאזאן

 קישורים חיצוניים 


 1000 שנים לקאזאן



הערות שוליים

*
קטגוריה:רפובליקות של רוסיה: ערי בירה
קטגוריה:טטרסטן: ערים
קטגוריה:ערי בירה של יחידות מנהליות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-11
קטגוריה:ערי נמל על הוולגה