ישעיהו שפירא

הרב ישעיהו שפירא (ידוע בכינויו: האדמו"ר החלוץ; י"א בשבט ה'תרנ"א, 28 בינואר 1891 – ה' בסיוון ה'תש"ה, 17 במאי 1945) היה מנהיג חסידי ציוני נלהב, ממנהיגי תנועת העבודה של הציונות הדתית.

ביוגרפיה
נולד בפולין, לחנה ברכה ולרבי אלימלך שפירא - האדמו"ר מגרודזיסק. נקרא ישעיהו על שם השל"ה הקדוש. התייתם מאביו בגיל צעיר, וגדל אצל סבו (אב אימו), רבי חיים שמואל הורוביץ - האדמו"ר מחנטשין, שהיה ידוע כאוהב ארץ ישראל. נישא לחיה שרה, בתו של רבי נתן נחום הכהן רבינוביץ - האדמו"ר מקרימילוב.

ב-1914 עלה לבדו לארץ ישראל, בה פגש את הרב קוק והושפע רבות מאישיותו. בגלל נתינותו הרוסית גורש חזרה לפולין על ידי הטורקים שהיו במצב של מלחמה עם רוסיה.

200px|ממוזער|שמאל|האדמו"ר החלוץ על סוס בשדה
הרב שפירא עלה שנית לבדו לארץ ב-1920 וחי לבדו בארץ עד 1924 עקב התנגדותו של חותנו לעליית שאר בני המשפחה. במשך כשנתיים, מתרפ"ב עד תרפ"ד היה בן בית אצל בן דודו רבי חיים מאיר יחיאל שפירא - האדמו"ר מדרוהוביץ' בירושלים. האדמו"ר היה חובב ציון נלהב ותלמיד של הרב קוק. בשנים אלו היה הרב שפירא בין מייסדי תנועת "הפועל המזרחי", ואף עמד בראש התנועה כמה שנים. בשנת 1923 היה חבר ב"ועד העיר ליהודי ירושלים". היה מקורב לתנועת ברית שלום בראשית דרכה, אך לצד תמיכה בחלק מעמדותיה וברצונה למצוא דרכים להסכמה בין יהודים לערבים בארץ ישראל גם הסתייג מהצעות הפשרה שהציעה ביחס לערבים ושלל את עקרון הדו-לאומיות שבו דגלה.

בפעילותו הציונית-דתית בפולין, פעל הרב שפירא לארגן קבוצות של יהודים דתיים, בדרך כלל של חסידים, לרכישת אדמות בארץ ישראל ולעלייה אליה. בשובו לארץ, פעל, כבא כח של חברת 'משק', במשא ומתן עם הלבנוני אלכסנדר סורסוק על רכישת קרקעות בעמק יזרעאל ועמק זבולון. לאחר מספר ביקורים שערך עם נציגי הקבוצות, רכשו הקבוצות שהתארגנו בפולין 'נחלת יעקב' ו'עבודת ישראל', כמה אלפי דונמים. קבוצות אלו התאחדו לימים למושב הדתי כפר חסידים.
ממוזער|בית הכנסת בקרית אתא, על שם ר' ישעיהו שפירא - מייסד קריית אתא
קבוצה אחרת אותה ארגן הרב שפירא נקראה בשם: חברת 'עבודת ישראל - ורשא'. קבוצה זו רכשה מחברת 'קהיליית ציון אמריקאית' את 'כופריתא', עליה הוקם כפר אתא. במשך הזמן נקלעו המתיישבים בכפר אתא לסכסוכים על חלוקת הקרקעות והשימוש בהן. בשנים 1935–1945, עמד הרב ישעיהו שפירא בראש 'הוועדה הנייטרלית', בתפקידו זה הביא לרגיעה, ובכך להמשך ההתיישבות במקום. לימים הקימו מוקריו בכפר אתא בית הכנסת לזכרו בשם 'בית ישעיהו' ברחוב פינסקר 2.

בין השנים 1926 עד 1931 הקים וניהל יחד עם הסופר ר' בנימין את "המחלקה תעמולה בקרב החרדים בקרנות הלאומיות". במסגרת פעילותו זו נסע לארצות אירופה ולאמריקה מטעם הקרן הקיימת לישראל, קיים קשרים עם רבנים רבים מאירופה ומצפון אפריקה, והוציא פרסומים ומכתבים רבים מאוד. הוא נבחר לנשיאות קק"ל ומונה למנהל בנק זרובבל. ב-1930 ליקט וערך את הספר 'ארץ חפץ', אמרות על ארץ ישראל ובניינה, מאת הראי"ה קוק.

הרב שפירא תמך בקבוצות ההתיישבות של תנועת הפועל המזרחי, ובמאבק כנגד ההסתדרות שלא ראתה את ההתארגנות הנפרדת בעין יפה. עם זאת תמך בשיתוף הפעולה עם אנשי ההסתדרות. בראשית שנות ה-40 היה חבר הסיעה המרכזית "תורה ועבודה" של הפועל המזרחי, בראשות משה שפירא.

אשתו חיה שרה נפטרה בגיל צעיר, לאחר שנולדו בניהם. בשנת תרצ"ד, נשא בזיווג שני את הרבנית גיטל לאה פרידמן בתו של רבי ישראל פרידמן האדמו"ר מבויאן בלייפציג. החתונה התקיימה בכ"ו באדר תרצ"ד בטרייסט, איטליה, כיוון שבה פעל נמל בו עגנו ספינות מארץ ישראל. מספר ימים לאחר החתונה שב רבי ישעיה עם אשתו הטריה לארץ, והתיישבו בתל אביב. בשנת תרצ"ט עלו לארץ גם הורי אשתו והתיישבו אף הם בתל אביב, שם פתח חותנו מחדש את חצרו.

כשהגיע לגיל 50 החליט לממש את שאיפתו להיות עובד אדמת ארץ ישראל, מכר את נכסיו, עזב את הבנק ואת תפקידיו הציבוריים, ובשנת 1942 התיישב במושב הדתי כפר פינס, שם עסק בחקלאות. ביתו בכפר פינס הפך למרכז לעלייה לרגל של קהל אוהדיו, והרב שפירא היה עורך "שולחן", כמנהג האדמו"רים, ומלהיב את שומעיו בניגונים חסידיים, מהם פרי יצירתו. אחד משיריו הוא השיר "אילו היה לי כח".

עם קבלת הידיעות על היקף השואה באירופה, והירצחם של בני עמו, ובמיוחד אחיו הגדול האדמו"ר מפיאסצנא, הידרדר מצב בריאותו, ובערב חג השבועות ה'תש"ה (1945) נפטר בירושלים, והובא לקבורה בבית הקברות בהר הזיתים.

על שמו רחוב "הרב שפירא" בשכונת שיכון ה' בבני ברק, ורחוב "האדמו"ר החלוץ" בשכונת המשקפיים בבית שמש.

 חיים אישיים 
אשתו הראשונה ואם ילדיו הייתה חיה שרה (לבית רבינוביץ). לאחר פטירתה נשא לאישה את גיטל לאה (לבית פרידמן). מילדיו:
 הרב אלימלך שפירא - האדמו"ר לחסידי גרודזיסק-פיאצסנה.
 יוסף (יוסק'ה) שפירא - שר מטעם המפד"ל.

נכדו, הרב קלמן מנחם שפירא - האדמו"ר מפיאצסנה-בית שמש, רב בית המדרש 'אש קודש' ברמת בית שמש.

אחיו הוא רבי קלונימוס קלמיש שפירא - האדמו"ר מפיאסצנה.

 מספריו 
ועלינו המלאכה לגמור, מאמריו וסיפוריו של ר’ ישעיהו שפירא, בתוספת פרקים מתולדות חייו, בעריכת יצחק ש’ רקנטי, ספריית בית אל, 1992
ארץ חפץ, אמרות על ארץ ישראל ובנינה, מלוקטות מתוך הספרים וכתבי היד מאת הרב אברהם יצחק הכהן קוק, ליקט והביא הרב ישעיהו שפירא, ירושלים, תר"ץ 1930; מהדורה חדשה בהוצאת "אורות"בעריכת הרב הראל כהן, רחלים, 1995. המהדורה החמישית תשפד 1984 מהדורת ווקר כיס לחיילים (הספר ארץ חפץ באתר היברובוקס)
מבשר ישועה, מהדורה מחודשת ומורחבת של כתבי האדמו"ר החלוץ הרב ר' ישעיהו שפירא. בתוספת מאמרים גנוזים ומאמרים מתורגמים מיידיש. בעריכת הרב יצחק מיכה קליין. ספרי דברישיר, 2025.

לקריאה נוספת
 ש. דון-יחיא, ר' ישעיהו שפירא: פרקי-חיים, בהוצאת ההנהלה ארצית לארגון בני-עקיבא בארץ-ישראל, תש"ו.
 ש. דון-יחיא, אדמו"ר חלוץ - עלייתו של ר' ישעיהו שפירא, הוצאת הסוכנות היהודית ומורשת, תשכ"א.
 הרב משה צבי נריה, 'הרב ישעיה שפירא ז"ל: בחכמה פותח שערים', ליקוטי הראי"ה, כרך ב, כפר הרואה תשנ"א, עמ' 471–482.
 יצחק מיכה קליין, מרעיון ליוזמה ומעורבות: הרב ישעיהו שפירא ואדמות כפר אתא, עבודה לצורך קבלת תואר מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, תשפ"ב.
 אילה שקלאר, ולו רק הד: מחלקת החרדים בקרן הקיימת לישראל 1926-1945, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשפ"ה
 אילה שקלאר, "חמת ה' על היישוב הישן: הרב ישעיהו שפירא ומאורעות תרפ"ט בחברון", על אתר כ'
 מיכה קליין, "אדמו"ר וחלוץ בירושלים", סגולה 180, סיוון תשפ"ה, עמ' 50-60

קישורים חיצוניים
 תשעה מלחניו של הרב ישעיהו שפירא לשמיעה באתר בית המדרש 'אש קודש'.


 הרב ר' ישעיהו שפירא ז"ל, הצופה, 20 במאי 1945, עמ' 1
 הרב ישעיהו שפירא, הבקר, 20 במאי 1945, עמ' 4
 הרב ישעיהו שפירא ז"ל, שערים, 24 במאי 1945, עמ' 1
 ש. שלום, הרב ישעיהו שפירא ז"ל: ליום השלושים, דבר, 15 ביוני 1945, עמ' 5
 על אימו, מתוך "רבנים שנספו בשואה"
 הרב ישעיהו שפירא, האדמו"ר החלוץ, מתוך אתר דעת
 "האדמו"ר החלוץ", הרב ר' ישעיה שפירא, "מגד ירחים" (עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו, גיליון 18, עמ' 4
 על דמותו ועולם יצירתו, בבלוג "משעולי ציון" - מכתבים ושירים של הסופר והמשורר שאול רז
 "אנחנו והם" - ממשנת האדמו"ר החלוץ, באתר "במעלה הרשת" של בית הספר לקולנוע מעלה
 אילה שקלאר, קשריו של הרב ישעיהו שפירא עם רבני המזרח 1926–1933, כנס בינ"ל "לבי במזרח", מכללת אורות אייר תשע"ט.
 יצחק מיכה קליין, .
 שלום (מתן) שלום, "כי תהום של ספרים וחלומות מפרידה בין החיים שלנו וההזיות שלכם": התנגדות חברי תנועת 'ברית שלום' להקמת גדוד עברי, ביקורות על תפיסתם, חלקו של הרב ישעיהו שפירא בברית שלום ותגובתו.

הערות שוליים

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:תלמידי הראי"ה קוק
קטגוריה:פעילי תנועת המזרחי
קטגוריה:אדמו"רים ארץ-ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
ישעיהו
קטגוריה:אדמו"רי בית קוז'ניץ
קטגוריה:כפר פינס: אישים
קטגוריה:שכונת הבוכרים: אישים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1945