ברכה צפירה

250px|ממוזער|שמאל|לוחית זיכרון לברכה צפירה ברח' הקליר 18 בתל אביב
ברכה צְפירה (15 באפריל 1910 – 1 באפריל 1990) הייתה זמרת פופולרית בארץ ישראל מאז שנות ה-30 וחלוצת הזמר העברי. שירתה נחשבת אבן דרך ביצירתו של סגנון מוזיקלי ישראלי מקורי, בין השאר בזכות שיתוף הפעולה המשמעותי שלה עם המלחין נחום נרדי.

 ביוגרפיה 
ברכה צפירה נולדה ב־ו' בניסן תר"ע בכפר התימנים בשילוח, ירושלים, לרב יוסף צפירה ולנעמה לבית עמרני, שניהם יוצאי צנעא בתימן.
אמה נפטרה בלידתה, ואילו אביה – אשר עלה לארץ ישראל ב-1877 והתיישב בשכונת נחלת צבי בירושלים – נפטר מטיפוס כשהייתה בת שלוש.
משך זמן מה התגוררה אצל דודה, ואחר כך נשלחה לבית יתומים בשכונת ימין משה בירושלים, ומשם נדדה בין משפחות אומנה.

משפחות אומנה אלה היו בנות עדות וחברות שונות בירושלים. כך התוודעה צפירה כבר בילדותה ללחנים ולשירים של מגוון עדות ישראל.

בסביבות 1924 עברה לכפר הנוער מאיר שפיה. הדסה, רעייתו של מנהל הכפר ומורה שם, עמדה על יכולותיה הקוליות של צפירה.
גם הנרייטה סולד שמעה את שירתה, התרשמה ושלחה אותה לתל אביב, ללמוד דרמה. בגיל 16 צפירה הצטרפה כזמרת לתיאטרון הארץ ישראלי (התא"י). בתיאטרון פגשה באמרגן משה ואלין שהפך לאמרגנה וארגן עבורה קונצרטים. בתל אביב התגוררה בכרם התימנים, שם התחברה מחדש לשורשיה התימניים ויצרה קשרים עם "חבר'ה טראסק", חבורה בוהמית שניסתה לגשר בין תרבות המזרח לתרבות האירופית.
לאחר מכן הופיעה כזמרת בתיאטרון הסאטירי הקומקום שהקים אביגדור המאירי. המאירי התרשם מזמרתה, וביוזמתו יצאה לברלין ללמוד מוזיקה.

בברלין, בסוף שנות ה-20, למדה צפירה בבית הספר של מקס ריינהרדט והכירה את המלחין נחום נרדי. הוא הלחין עבורה שירים רבים, והיא חשפה אותו לעולם שירי העם והליטורגיה של עדות ישראל השונות. במשך עשור הופיעו שניהם בקונצרטים משותפים באירופה, ארצות הברית ואף בארץ ישראל ובמצרים, וצפירה קנתה לה מעמד של כוכבת. השניים אף נישאו, אך התגרשו לאחר שמונה שנים.

בשנות ה-40 שיתפה צפירה פעולה גם עם מלחינים שעלו לארץ מאירופה, בהם פאול בן-חיים, עדן פרטוש ומרק לברי. היא חשפה בפניהם את סגנון המוזיקה המזרחי, ובכך תרמה ליצירת סגנון מוזיקלי ישראלי חדש ואף להבאתו אל אולם הקונצרטים. הסגנון המיוחד של שירתה וגווניה הכיל יסודות של מוזיקה תימנית, ספרדית וערבית. המבטא הגרוני וחיתוך הצליל הכללי של קולה הקנה לביצועיה מימד של "אותנטיות", "שורשיות" מקומית ו"חושניות" – בעיקר לאוזניים של מי שחונכו על מוזיקה אירופית. ביצועיה הקנו לשירים בעלי גוון אירופי מובהק ניחוח של מזרחיות.

צפירה הרבתה לשיר את שיריו של חיים נחמן ביאליק, אשר להם הותאמו לחנים מזרחיים, בהם "בין נהר פרת ונהר חידקל", "שיר העבודה והמלאכה" ו"יש לי גן". עוד משיריה הידועים: "התרגעות", "עלי גבעה", "שתו העדרים", ושירי הילדים "שנה טובה", "לביבות" ("קמח מן השק") ו"מי יבנה בית". הופיעה בטקס הפתיחה של המכביה השנייה ב-1935. השיר "אלוהים אשאלה" בביצועה היה השיר שפתח את השידורים העבריים של קול ירושלים – הרדיו המנדטורי ב־1936. אלו היו שידורי רדיו הסדירים הראשונים בארץ ישראל.

בספרם של מקס ברוד ופטר גרדנויץ "המוזיקה בישראל מימות קדם עד ימינו אלה" (הוצאת ראובן מס, 1954) כותב ברוד:

ב־1966 זכתה ברכה צפירה בפרס אנגל על תרומה למחקר המוזיקלי בישראל.

צפירה נישאה בשנית לכנר בן עמי זילבר (בנו של הצייר אריה זילבר).

בתה של ברכה צפירה מנישואיה לנחום נרדי היא זמרת האופרה נעמה נרדי, ובנה מנישואיה לבן עמי זילבר הוא הזמר והמלחין אריאל זילבר.

ברכה צפירה נפטרה ב־ו' בניסן תש"ן (1990), בגיל 80. נטמנה בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.

בירושלים נקרא רחוב על שמה בשכונת רמת שרת, בנוסף לכך נקראו על שמה רחובות בבאר שבע, עכו, הרצליה וראש העין. בתל אביב נקראת כיכר על שמה בשכונת בבלי.

ראו גם
 מוזיקה קלאסית ישראלית

 לקריאה נוספת 
 קולות רבים: אוסף לחנים משל עדות המזרח בישראל ולחנים משל פלחים ובדואים בישראל עם דברי הסבר, תל אביב: מסדה, תשל"ח. (תווים)

 קישורים חיצוניים 


 נתן שחר, 
 מידע על ברכה צפירה באתר הספרייה הלאומית
 יהואש הירשברג, ברכה צפירה ותהליך השינוי במוזיקה בישראל, פעמים 19 (תשמ"ד 1984), עמ' 29–46
 מוטי רגב מ"גמל גמלי" ועד "טיפקס" אתר הסתדרות המורים בישראל


 דן לחמן, ברכה צפירה, אימגו, 17 ביוני 2006
 האזנה לשיר "בין נהר פרת לנהר חידקל" בביצועם של ברכה צפירה ונחום נרדי בלקט "שירים ששמענו פעם" באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית

 ביוגרפיה של ברכה צפירה




הערות שוליים

קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:זמרים ביישוב
קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זוכות פרס אנגל
קטגוריה:זוכי פרס אנגל
קטגוריה:שחקני תיאטרון הקומקום
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:זמרות פופ ישראליות
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים ממוצא תימני
קטגוריה:משפחת זילבר
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:נשים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אמנים ואנשי רוח שהונצחו בתל אביב-יפו
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1990
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1990