אהרן מסטרשלה

רבי אהרן הלוי הורביץ מסְטַרשֶלֶה (staroszele) (ה'תקכ"ו, 1766 – כ"ב בתשרי ה'תקפ"ט, 1828) היה תלמידו של רבי שניאור זלמן מלאדי, ואחד מממלאי מקומו. כתב פירוש לספר התניא.

ביוגרפיה
נולד בשנת ה'תקכ"ו לר' משה הלוי הורביץ, באורשה, שבמחוז מוהילוב.הרב עמרם בלוי, היכל הבעל שם טוב, עמ' קכב. הרב אליהו יוחנן גוראריה, אוצר חסידי חב"ד, חלק א - חסידי אדמו"ר הזקן, עמ' 28. משפחתו מיוחסת לרב ישעיה הלוי הורוביץ (השל"ה). בהיותו בגיל 13 כבר רכש בקיאות בתורת הנגלה ובכתבי האר"י. בצעירותו התקרב אל רבי שניאור זלמן מלאדי.

אדמו"ר הזקן העריכו ביותר והוא שימש אותו כמעט 30 שנה ללא הפסקה, היה מבני ביתו ומתלמידיו המובהקים, ושימש כמדריך לאברכים. אדמו"ר הזקן מינה אותו להיות מורו של בנו רבי דובער שניאורי. למד אצל אדמו"ר הזקן בחדר א'. בזמן מאסר אדמו"ר הזקן מסר את נפשו לשחרורו ואף אסף סכום של 100 אלף רובל תמורת שחרורו. אחרי שחזר אדמו"ר הזקן ממאסרו השני בפטרבורג ועקר את דירתו לליאדי, עקר גם הוא את מקום מושבו ועבר להתגורר עם בני משפחתו על יד רבו וגר שם בערך 8 שנים.

היה חוזר על מאמרי חסידות של רבו בתוספת באורים משלו. הדבר לא מצא חן בעיני הרב יהודה לייב מיאנוביץ' (אחיו של רבי שניאור זלמן ומחבר הספר "שארית יהודה") שהרבה לדייק בלשונו של אחיו וגרם לחיכוכים ביניהם, בשלב מסוים הורה לו רבו לעזוב את ליאדי ולא הרשה לו לחזור במשך כשלוש שנים, בתקופה זו התגורר בעיירה אורשה והיה מגיע לרבו רק מדי פעם.

בעקבות מחלוקתו על רבי דובער שניאורי (בנו של רבי שניאור זלמן מלאדי), בהבנת "ספר התניא", הקים לאחר פטירתו של רבי שניאור זלמן מלאדי חצר משלו בעיירה סטרשלה בפלך מוהילוב. כאשר חסידי אדמו"ר הזקן מתחלקים לשניים חלק מקבלים עליהם את כהונת רבי דובער וחלק את רבי אהרן.  ב-1826 נאסר עקב הלשנה בהמשך למאסרו של רבי דובער שניאורי.

בעת כהונתו כאדמו"ר כתב ביאורים בתורת החסידות, המתאפיינים בסגנון פשוט ובהיר, על אף עיסוקם בעיקר בנושאים מופשטים: אמונה באחדות ה', אהבת ויראת ה'. תורתו נדפסה בחיבוריו בשם שער היחוד והאמונה, שערי עבודה ועבודת הלוי. חלק מניגוניו מושרים כיום בחסידות חב"ד.

נפטר בשמיני עצרת ה'תקפ"ט (1828) בסטרשלה. על קברו נבנה אוהל אבנים ורבים היו נוסעים להשתטח שם. אחרי פטירתו רבים נסעו להתקשר אל האדמו"ר הצמח צדק מחב"ד ליובאוויטש, וחלק נשארו כחסידי בנו רבי חיים רפאל שמילא את מקומו. לאחר פטירת בנו, חלק מהחסידים שנותרו חזרו לחב"ד-לובביץ' ודבקו בצמח צדק, חלק פנו לרבי ישראל דב בער מווילעדניק, חלק לרבני לעכווויטש, קאיידנוב וטשרנוביל וקבוצה נוספת העמיקה בכתביו ללא רבי ומורה דרך.

משנתו ודרך עבודתו
רבי אהרן סבר שדברי התורה שמשמיע הרבי הבא אינם חייבים להיות צמודים וכפופים לדבריו של האדמו"ר הזקן אלא רק מיוסדים עליהם בהוספת ביאורים וחידושים שחורגים מהכללים ומהנושאים שנדונו במשנתו של הרבי הקודם, לעומתו רבי דובער סבר כי דרושי החסידות מוכרחים להישמר בתוך המסגרת שנקבעה בתורת חב"ד על ידי הרבי הראשון.

כן סבר רבי אהרון שהמרכז בחייו של האדם אינו האדמו"ר אלא התורה אותה הוא מעביר לתלמידיו לכן אין צורך לדבוק באורחות חייו של הרב אלא מספיק ללמוד את תורתו, לעומתו רבי דובער שהחשיב את הרבי למרכז בחיי החסיד ואת החובה להתקשר אליו ולדבוק בדרכיו ואת תורתו של הצדיק ראה כ"גילוי" של הצדיק.

נושא נוסף בו חלקו הוא נושא ההתפעלות, לדעת רבי אהרן התפעלות מעניין אלוהי צריכה להתבטא כלפי חוץ בתפילה בקול ותנועות רבות. לעומתו, רבי דובער בקונטרס ההתפעלות סבר כי ההתפעלות צריכה להיות "התפעלות אלוקית" כלומר: שההתפעלות תהיה רק בנפש פנימה ואינה צריכה להראות כלפי חוץ והתפילה צריכה להיות בשקט וללא תנועות, את דעתו של רבי אהרן כינה "התפעלות חיי בשר" כלומר שההתפעלות היא חיצונית בלבד ואינה פועלת מאומה באדם עצמו.

אופן עבודתו היה בהתפעלות עצומה וברעש גדול. וכן כך הורה לתלמידיו ומקושריו לנהוג. פעם אחת בזמן תפילתו הגיע לדביקות של כלות הנפש, וכשחששו לחייו הורה אדמו"ר הזקן להסיר את התפילין מראשו וכך עשו. גם כשהיה שומע את מאמרי החסידות מרבו היה מתלהב ומתפעל וקופץ על השלחן ומטפס על קורות בית המדרש.

שני ניגונים שלו מופיעים בספר הניגונים חב"ד ומשם לפרויקט היכל הנגינה, ניגון נוסף שלו מבוצע על ידי יאיר כלב.

חיבוריו
שני ספרים הדפיס בחייו:
 שערי היחוד והאמונה - ביאור על החלק של "שער היחוד והאמונה" בספר התניא, ויש בו גם "פתח השער" - ביאור על מה הוטבעו ענייני הקבלה והחסידות. שקלוב, ה'תק"פ (1820).
 ספר שערי עבודה - הנקרא גם בשם "עבודת הבינונים" - והוא ביאור על חלק א' ספר התניא הנקרא ליקוטי אמרים וחלק ג' הנקרא אגרת התשובה (הביאור נקרא גם בשם פתח התשובה). בספר ישנו גם מבוא והקדמה על דרך עבודתו בהתפעלות ונגד המרחיקים שיטה זו. שקלוב, תקפ"א.

אחר פטירתו הדפיסו נכדיו את:
 ספר עבודת הלוי - דרושים על סדר פרשיות השבוע ומועדי השנה וגם ליקוטים מאגרותיו שכתב לאנ"ש (הרבה מהם עוד בחיי רבו אדמו"ר הזקן), ביאור על מאמר "איהו וחיוהי" שבאגרת הקודש של אדמו"ר הזקן וגם קצת שו"ת בנגלה. ב' כרכים, לבוב, ה'תר"ב-ה'תרכ"ו.

בנוסף לאחר פטירתו יצאו לאור:
 הגדה של פסח עם ביאור סוד קדושים, מאת בעל התניא ורבי אהרן, קניגסברג (ייתכן שנדפס בוורשה), ה'תרכ"ו.
 ספר שער התפלה, ירושלים, ה'תשל"ב.
 ספר שערי ההשתלשלות - ליקוט וביאור על ספר שערי היחוד והאמונה לרבינו אהרן הלוי: כולל קיצור פרקים ומפתחות לספר שערי היחוד והאמונה, ירושלים, ה'תשע"ט.
 ספר שערי עבודת היחוד - ליקוט וביאור על ספר שערי עבודה: כולל קיצור פרקים ומפתחות לספר שערי עבודה, ירושלים, ה'תשפ"א.
 ביאור מגילת רות יחד עם קונטרס בד קודש, ה'תרל"ב. מהדורה חדשה תשפ"א על ידי מכון דורשי יחודך.

ספריו לא נדפסו מעבר למהדורותיהם הראשונות או בסמוך לכך, והיו נחשבים כנדירים. הרבי מליובאוויטש קבל על כך שהחסידים אינם נוטלים אחריות ומדפיסים את ספרי רבי אהרן. מאז שנות השבעים, הם נדפסו במהדורות רבות, ובהפצה נרחבת, על ידי הרב אברהם משה קרויס, חסיד תולדות אהרן. החל משנת ה'תשע"ט נדפסים במהדורה חדשה על ידי מכון שערי ההשתלשלות.

בנוסף, ברשות ספריית חב"ד שבניו-יורק מצויים כתבי יד רבים מתורותיו, מאמריו ומכתביו שלא ראו אור.

היחס בין תורתו לבין תורת רבו, בעל התניא, ושל בנו, הרב דובער, העסיק חוקרים והוגים רבים, מתוך ומחוץ לחסידות. בין השאר, הנושא נחקר בהרחבה על ידי רחל אליאור בספרה "תורת האלוהות בדור השני של חסידות חב"ד", ירושלים ה'תשמ"ב. המחלוקת בין ר' אהרן לר' דובער נחקרה במאמר של רחל אליאור, "המחלוקת על מורשת חב"ד", תש"ם.

משפחתו
לרבי אהרן היו שני בנים:
 בנו, רבי חיים רפאל - מילא את מקום אביו בהנהגת חסידות סטרשלה ונפטר בגיל צעיר.
 בנו, הגביר הרב מיכאל דוד מויטבסק.

העיתונאי מיכאל לוי רודקינסון (פרומקין) היה נכדו. כך גם הסופר העברי גרשון שופמן. הרב אליהו קלצקין נישא לנינתו.

לקריאה נוספת
 עמרם בלוי, בקובץ היכל הבעש"ט גיליון כ"ד עמ' קכ"ב-קנ"ז.
 הרב אליהו יוחנן גוראריה, אוצר חסידי חב"ד - חלק א, חסידי אדמו"ר הזקן, עמ' 28-34.
 הרב מרדכי מנשה לאופר, ניצוצי רבי, התקשרות, גיליון תתצד, עמ' 7-9.

קישורים חיצוניים
 רבי אהרן הלוי הורוויץ מסטראשלא באתר אהלי צדיקים לשימור העבר היהודי ברחבי העולם
 רחל אליאור, "לדיאלקטיקה של שלמות וגילוי", דעת 9, תשמ"ב תשמ"ב

 על מקום קברו של רבי אהרן מסטראשלא באתר אהלי צדיקים


ספריו


 , 












ניגוניו
 ניגונו המיוחד של רבי אהרן מסטרשלה בביצוע יאיר כלב לצפייה באתר בית חב"ד
 ניגון מיוחס לרבי אהרן בביצוע הרב מנחם עמאר להאזנה באתר 'חב"ד אינפו'
 ניגון הגדול לרבי אהרן להאזנה ביוטיוב

הערות שוליים

ב
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:חסידי אדמו"ר הזקן
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:משפיעים חב"דים
קטגוריה:ילידי 1766
קטגוריה:נפטרים ב-1828
קטגוריה:מבארי ספר התניא