יום-טוב ליפמן הלר

רבי גרשון שאול יום-טוב ליפמן הלוי הלר ולרשטיין (מכונה על שם ספרו "התוספות יום-טוב"; ה'של"ט, 1579 – ו' באלול ה'תי"ד, 1654) היה מגדולי חכמי אשכנז ופולין, פרשן ופוסק. כיהן כמרא דאתרא וכאב"ד בווינה, בפראג ובקרקוב. את פרסומו העיקרי קיבל מפירושו למשנה "תוספת יום טוב" שהפך אבן יסוד בפרשנות המשנה עד היום. בנוסף, חיבר פירושים והערות על פסקי הרא"ש וחיבורים נוספים.

קורות חייו
נולד בשנת 1579 בוולרשטיין  שבבוואריה. אביו רבי נתן ולרשטיין נפטר לפני שנולד. גדל אצל סבו רבי משה ולרשטיין. בצעירותו למד בפרידברג  אצל רבי יעקב גינצבורג. בהמשך למד בפראג אצל המהר"ל ונחשב לבכיר תלמידיו. למד גם אצל הכלי יקר. בנוסף לבקיאותו הרבה בש"ס ובפוסקים, עסק בקבלה, בפילוסופיה ובדקדוק ורכש השכלה נרחבת במתמטיקה, באסטרונומיה ובמדעי הטבע. הוא כתב, כי איסורם של חכמים על חכמות חיצוניות איננו חל על מדעים המרחיבים את ידיעותינו אודות העולם.

בגיל 18 נתמנה לדיין בפראג בבית דינו של רבו המהר"ל - תפקיד בו כיהן כ-28 שנים. ב-1624 (חשוון ה'שפ"ה) נתמנה לרב בניקלשבורג, ובר"ח אדר באותה השנה, כאב בית דין בווינה.

בטבת ה'שפ"ז נבחר לרב העיר פראג, ובניסן שב לפראג והחל בתפקיד. לאחר כחצי שנה התמנה גם לראש ישיבה בפראג, אך כהונתו במשרות אלה לא ארכה. שונאיו הלשינו עליו לפני הקיסר פרדיננד השני והאשימו אותו בזלזול בבית הבסבורג ובפגיעה בנצרות בדברים שכתב בספריו. ב-1629 (ה'שפ"ט) נאסר והואשם בהפרת הוראות האפיפיור לשרוף את התלמוד הבבלי, ובמקום זאת הוציא ספר על התלמוד. בית הדין גזר עליו גזר דין מוות, אולם לאחר תחינות ובקשות חנן אותו הקיסר ושחררו תמורת קנס נכבד והגבלת פעילות. את יום מאסרו, ה' בתמוז, קבע כתענית לצאצאיו. עד היום, רבים מצאצאיו ממשיכים מסורת זו. את כל סיפור מאסרו, איגד התוספות יום טוב במגילה הנקראת "מגילת איבה". הוא קרא לה כך על שם הפסוק ממגילת איכה - "איכה ישבה בדד העיר"

חיבורו המקורי על פסקי הרא"ש למסכת ברכות, הלכות קטנות, מסכת חולין, מסכת בכורות ומסכת נדה נקרא בתחילה מעדני מלך ולחם חמודות. אולם במהדורה הבאה שינה את שם ספרו למעדני יום טוב ודברי חמודות "משום מעשה שהיה". לפי פרשנות אחת המעשה הוא שנטען נגדו שרמוז בשם ספרו רצון לחדש את המלוכה בישראל, דבר שנתפס כמרידה במלכות. אמנם לא כולם מסכימים עם פרשנות זו.

ב-1631 עבר לפולין וישב בלובלין, בריסק, נמירוב ובלודמיר. תבע לחזק את החרם והתקנה שתוקנה יובל שנים לפני כן, שלא לקנות את הרבנות בכסף. שונאיו שוב הלשינו עליו לשלטונות, וגזרו עליו גירוש מלודמיר. גם גזירה זו בוטלה בהשפעתם של יהודי המקום.

ב-1644 (ה'ת"ד) נתמנה לרבה של קרקוב, ולאחר כמה שנים גם לראש ישיבתה. את יום א' באדר שבו הוכתר לרב בקרקוב קבע ליום חג לצאצאיו עד ביאת הגואל.

רבות מתשובותיו בספרי השאלות ותשובות עוסקים בנושא התרת עגונות גזרות ת"ח ות"ט, להן סייע ובהן עסק, במשך תקופה ארוכה. הוא קבע שהגזירות היו בעוון דיבורים בטלים בבתי-כנסיות, ותיקן מי שברך מיוחד למקפידים בכך.

ממוזער|המצבה הישנה על קברו בקרקוב
ממוזער|מצבת רבי יום-טוב ליפמן הלר ומצידה השמאלי מצבת יוסל'ה קמצן קדוש
נפטר ונקבר בעיר בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב. על מצבתו שהוקמה בשנת ה'תקצ"ה נכתב כך:

המצבה חודשה בחלוף השנים והתאריך הנקוב בה נשמר. אך ככל הנראה מדובר בטעות. התאריך המקובל הוא ו' באלול, כמופיע בפנקסי החברה קדישא. רבי משה זכות חיבר קינה על פטירתו.

משפחה 

אשתו הייתה רחל (רעכלי), בת נעכלי, בתו של רבי משה אהרן (לעמלין) תאומים מפראג, אבי משפחת תאומים.

מבניו:
רבי שמואל שהוסיף חלק נכבד במגילת איבה
(ומספר שם על חלקו בשחרורו של אביו)
רבי אברהם. בניו כיהנו במשרות רבניות. בן נינו הוא רבי משולם פייבוש הלר.
 רייזל, נישאה לר' יעקב יוסף כ"ץ מטריסק.
 רבקה, נישאה לרב צבי הירש מפראג, אבי משפחת אייכנשטיין, שממנה יצאה שושלת אדמור"י זידיטשוב וקומרנא.
 בתו, נישאה לר' אהרן מירלש.
 רבי חיים, מצאצאיו היא משפחת גולדברג הירושלמית המפורסמת.
 צבי חתן
 חתן נוסף שלו היה הגאון רבי יואל יוסף סירקיש (נכדם של הב"ח והט"ז) שמצאצאיו נמנים יצחק אלעזרי וולקני ומאיר וילקנסקי.
מצאצאיו:
 מחשובי האחרונים, הרב יהודה כהנא הלר מחבר קונטרס הספקות ואחיו הרב אריה לייב הכהן מחבר קצות החושן.
 מצאצאי קונטרס הספקות - משפחות אדמורים מחצר חסידות תולדות אהרן וכן משפחת כהנא מספינקא-זידיטשוב
 הרב יצחק פייגנבוים, אב"ד ורשה.
המשורר בונים הלר.
העיתונאי אור הלר.

אגדות על התוספות יו"ט
ישנן כמה אגדות המסופרות על התוספות יו"ט. המפורסמת בהן היא יוסל'ה קמצן קדוש על מותו של עשיר, קמצן ושנוא, ששמו ישראל וכינויו בפי כל "יוסל'ה קמצן", בגלל התנהגותו המתבדלת. הוא נקבר בקצה בית הקברות, ועל קברו נרשם הכינוי. למחרת כבר החלו זורמים אל הרב יהודים אשר לפתע הפכו לנזקקים, לאחר בירור הבין כי יוסל'ה תרם להם בסתר. הרב ביקש להיקבר ליד הקבר הזה ולאחר מותו כך היה. לכינוי "יוסל'ה קמצן" הוסיפו את המילה "קדוש". המקורות לסיפור מפוקפקים למדי, אל חוסר המקורות התווספה התמיהה כי לצד קברו של רבי יום טוב לא נמצאה מצבה בשם זה.

 בתרבות 
פירושו על המשנה מוזכר בפואמה "הַוִּכּוּחַ" מאת היינריך היינה -וְשֵׁנִית עוֹנֶה הָרַב,

מַבְלִיג עַל כָּל קִנְאָה וָקֶצֶף.

דַּם־לִבּוֹ גוֹלֵשׁ לוֹ כְבָר,

אַךְ הוּא יִבְלַע אֶת רִיר הַשֶּׁצֶף,מִסְתַּמֵּךְ עַל הַמִּשְׁנָה

וְגַם עַל כָּל נוֹשְׂאֵי־כֵּלֶיהָ,

כֵּן גַּם עַל הַתּוֹסְפוֹת־יוֹם־טוֹב

וּמִפְלְאוֹת תְּמִימֵי־דֵעַ.אַךְ אוֹי לָאֹזֶן כָּךְ שׁוֹמַעַת,

דִּבְרֵי נַאַץ כְּלַפֵּי מַעְלָה,

הַלָּהּ אוֹמֵר: "הַתּוֹסְפוֹת־יוֹם־טוֹב

לַעֲזָאזֵל הַמִּדְבָּרָה!""פֹּה כָלוּ כָּל הַקִּצִּים!

כָּל סַבְלָנוּת בָּזֶה פוֹקַעַת!

– חוֹרֵק הָרַב וּמִשְׁתּוֹלֵל –

אֶפְשָׁר לָצֵאת פֹּה מִן הַדַּעַת?"אִם הַתּוֹסְפוֹת־יוֹם־טוֹב אֶפֶס,

קֵץ לַכֹּל פֹּה! אִי שָׁמַיִם!

רִבּוֹן עוֹלָם, נְקֹם הַפַּעַם

אֶת הַפֶּשַׁע שִׁבְעָתַיִם!"נְקֹם נִקְמַת הַתּוֹסְפוֹת־יוֹם־טוֹב,

בּוֹ שׁוֹכֵן כָּבוֹד שְׁמֶךָ!

כּוֹפֵר בְּעִקָּר תּוֹסְפוֹת־יוֹם־טוֹב,

נְקֹם בּוֹ נִקְמַת כְּבוֹדֶךָ!יש לציין שהיינה טעה באנכרוניזם כששם בפיו של הרב דברים בשם התוספות יום טוב, שעה שהוויכוח ממוקם בספרד, בעוד התוספות יום טוב נולד כמעט מאה שנים לאחר גירוש ספרד.
קטע מתוך הציטוט לעיל מצוטט על ידי קארל מרקס בספרו הקפיטל (חלק שלישי, פרק 33).

חיבוריו
תוספות יום טוב (במקור: תוספת יום טוב) – ספרו הנודע ביותר, פירושו למשנה, המביא בתמצית את הדיון התלמודי בבבלי ובירושלמי, וכן השלמות ודיון בדברי הפרשן ר' עובדיה מברטנורא. הודפס לצד המשנה, במקביל לפירוש הברטנורא. ברוב המשניות המודפסות, פירוש זה מובא בתמצית ונקרא 'עיקר תוי"ט'.
במהלך כתיבת החיבור מצא רבי יום טוב מפירושי רבי אליהו מלונדריש לסדר זרעים, והוא כותב: "ובא לידי משניות מסדר זרעים כתובים בקלף, ועל כל משנה פירוש קצר, ונראה מתוכו שהוא נקצר מפירוש הר"ש, ואחר כל מסכתא כתובים קצת חדושים לפרש בעניין אחר, וחותם תמיד את שמו על כל חדוש אליהו".
מעדני יום טוב – פירוש על פסקי הרא"ש במסכת ברכות, הלכות קטנות, מסכת חולין, מסכת בכורות ומסכת נדה ודברי חמודות – הרחבה ודיון בדבריו.
 פלפולא חריפתא – פירוש על פסקי הרא"ש בסדר נזיקין.
אוצרות יום טוב – לקט מפירושיו על סדר פרשיות התורה.
מגילת איבה – על תולדות חייו.
מלבושי יום טוב – הערות והשגות על חיבוריו של רבי מרדכי יפה "בעל הלבושים".
טוב טעם – הערות על פירוש רבנו בחיי על התורה. ביאור דברי הקבלה שברבנו בחיי על פי קבלת הרמ"ק.
תורת האשם – הערות על ספר תורת חטאת של הרמ"א.
ברית מלח – על הלכות מליחה.
חידושי הלבנה – [או: דרוש חידוש הלבנה] – ביאורי פסוקים ומאמרי חז"ל. זהו חיבור באסטרונומיה.
מאמר יום טוב – הערות על פירוש רבי אברהם אבן עזרא על התורה.
צורת בית המקדש – בירור אודות מידותיו וצורתו של בית המקדש.
פירוש על ספר בחינת עולם של רבי ידעיה הפניני.

לקריאה נוספת
 בן-ציון כ"ץ, רבנות, חסידות, השכלה. תל אביב: אגודת הסופרים היהודים ליד דביר, תשט"ז 1956-תשי"ט 1958, חלק א עמ' 91 ואילך.
 רי"ל מימון, לכבוד יום טוב (קובץ מאמרים ומחקרים), ירושלים: מוסד הרב קוק תשט"ז.
 י' בן-חיים, הערות לתולדות רבינו התוספות יום טוב זצ"ל, קובץ בית אהרן וישראל י,א (תשנ"ה) קלא-קלה.
 מ' הרשקוביץ, שני כרובים, ירושלים תש"ס.
 י' פליישמן, עבודת תזה על פרשנות המשנה בראשית העת החדשה.
 במהדורות השונות של מגילת איבה (רשימה באתר בית הספרים הלאומי).

קישורים חיצוניים



  (טקסט)

 קונטרס ימי משתה ותענית – תשובות ומאמרים ולקט מנהגים על ימי הצום והמשתה שקבע לצאצאיו, נספח ל"מגילת איבה" מהדורת "מורשת התוספות יום טוב" אדר א' תשס"ה.
 יום טוב ליפמן העליר בתוך "עיר הצדק" (עמ' 93 והלאה) ליחיאל מתתיהו צונץ



 תוספות יום-טוב מודפסים לצד המשנה במהדורה מחודשת משנת 1953, על פי מהדורות קדומות מאירופה, כמו זו משנת ה'תקצ"ז (1837) הנמכרת ב-אתר הספרים נ"ב.
 עיקר תוי"ט על המשניות במהדורת 'תפארת ישראל' ורשה תרכ"ג (1863)
 אתר בנושא רבי יום-טוב ליפמן הלר
 קבוצת הצאצאים של רבי יום-טוב ליפמן הלר - פייסבוק
ביבליוגרפיה
 ישראל היילפרין, "חבורי רבי יום־טוב ליפמן הלר וכתביו: רשימה ביבליוגרפית", קריית ספר ז,א (תר"ץ), עמ' 140–148

 הערות שוליים 

קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:פרשני הרא"ש
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשוני האחרונים
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:פראג: רבנים
קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:ניקלשבורג: רבנים
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:לובלין: רבנים
קטגוריה:לודמיר: רבנים
קטגוריה:ברסט: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מפרשי פירוש האבן עזרא
קטגוריה:תלמידי המהר"ל מפראג
קטגוריה:ילידי 1579
קטגוריה:נפטרים ב-1654