המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר

שמאל|ממוזער|250px|חלל הכניסה המרכזי במגדל האשפוז המרכזי, אוקטובר 2007
שמאל|ממוזער|250px|בית החולים לילדים על שם אדמונד ולילי ספרא
שמאל|ממוזער|250px|מכון הלב על שם אולגה ולב לבייב
שמאל|ממוזער|250px|מרכז ברוך ותחיה פדה לשיקום המבוגר
המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר הוא בית החולים הגדול ביותר בישראל, הממוקם באזור תל השומר בתחום העיר רמת גן. בית החולים קרוי על שם פרופסור חיים שיבא.

החל משנת 2020 הופיע בית החולים מדי שנה ברשימת 10 בתי החולים הטובים ביותר בעולם של מגזין ניוזוויק בשיתוף חברת Statista לשנת 2025. כתוצאה מכך, הוא נחשב לבית החולים הטוב ביותר בישראל ובכל יבשת אסיה.

הפעילות במתחם המרכז הרפואי 
המרכז הרפואי כולל שלושה בתי חולים עם הנהלות נפרדות – בית החולים הכללי, בית החולים לילדים (על שם ספרא) ובית החולים השיקומי (המאגד את מחלקות השיקום, הגריאטריה והפסיכיאטריה). למחלקת השיקום מופנים רבים מפצועי צה"ל, מסורת שהחלה עוד מהקמת בית החולים במלחמת העצמאות.

המרכז הרפואי "שיבא" הוא בית החולים הגדול ביותר בישראל ובין הגדולים במזרח התיכון. במרכז הרפואי נכון לשנת 2018 עובדים כ-1,250 רופאים, וכ־2,300 עובדי סיעוד וכוח עזר. בבית החולים ישנן 1,430 מיטות, והוא משתרע על שטח של 800 דונם, מתוכם 400,000 מ"ר שטח בנוי, 5,300 מקומות חנייה (350 מהם מסומנים כמקומות חנייה לנכים), ו-78 מעליות.

במרכז הרפואי קיימות 11 מחלקות, אשר רבות מהן שוכנות בבניינים משלהן. בקמפוס המרכז הרפואי פועלים מתקני שירותים לטובת העובדים במרכז הרפואי והבאים בשעריו: שני מרכזי קניות, חניון בן שמונה קומות, 4 בתי מלון, 3 בנקים, 7 מסעדות, 4 בתי כנסת, תחנת דלק ואף מתקן לרחיצת מכוניות. בשנת 1987 הוקם ליד מגדל האשפוז מרכז של בנק הדם של מד"א, אשר עבר למקום מבניין ישן ברחוב שבטי ישראל ביפו, בנק הדם המרכזי שכן בשיבא עד שעבר במאי 2022 לקריית מד"א שברמלה.

במתחם שוכנות יחידות ממשלתיות של משרד הבריאות וביניהן מינהל הסיעוד הממשלתי והמכון הלאומי לחקר שרותי הבריאות ומדיניות הבריאות. במתחם בית החולים נמצא גם מקום מושבם של "הוועד הארצי של עובדי בתי החולים הממשלתיים" ושל ארגון י.ע.ל (יד עזר לחולה), הפועל בכל בתי החולים הממשלתיים בארץ. בנוסף, ב-1998 הוקמה "סדנת גל" שהיא מועדון שיקומי לנכי צה"ל הסובלים מהפרעת דחק פוסט-טראומטית, ומאובחנים כנפגעי תגובת קרב מתמשכת.

בעבר שכן בשטח בית החולים, בתוך מבנה בריטי ישן, "בית הלוויות הצבאי", וממנו יצא גם מסע ההלוויה של ראש הממשלה יצחק רבין. בשנת 2007 עבר בית הלוויות אל בסיס הרבנות הצבאית בצריפין בסמוך אל "בית החולים אסף הרופא". בסמוך לבית החולים ממוקמים בסיסים של חיל הרפואה ובהם מפקדת קצין רפואה ראשי (מקרפ"ר), יחידת הרפואה האווירית של חיל האוויר (ירפ"א) וכן מתקן האשפוז הצבאי. בסמוך אל מתקן האשפוז הצבאי ואל הכניסה הישנה של בית החולים, ליד בית החולים השיקומי שוכן המכון הלאומי לשיקום (מפעל "גפיים").

עם הקמתו של המרכז השיקומי מתוכננות לעבור אליו כל יחידות השיקום הנמצאות בסמוך לבסיס חיל הרפואה מחוץ לבית החולים.

בשטח המרכז הרפואי פועלים גם ארגונים שונים בהם מסר – המרכז הארצי לסימולציה רפואית ומרכז פעילות של "אשל – האגודה לתכנון ולפיתוח שירותים למען הזקן בישראל".

בפברואר 2025 דירג מגזין ניוזוויק את המרכז הרפואי "שיבא" במקום השמיני בדירוג בתי החולים הטובים בעולם. הבחירה מסתמכת על עמידה במשימות קשות ומורכבות, כמובן בנושא רפואה ובריאות, במיוחד במהלך מלחמת חרבות ברזל – טיפול בפצועים, שיקום וגם קליטת חטופים ששבו מהשבי בעזה.

 היסטוריה 

שטח המרכז הרפואי שוכן על חלק מ-1,700 הדונם שרכש הבנקאי וסוחר הקרקעות משה ליטוינסקי יחד עם אחיו אמיל. בשנות ה-30 של המאה ה-20 תכנן האדריכל ריכרד קאופמן להקים במקום את המושבה "תל ליטוינסקי". בשל מאורעות הזמן, מומשה התוכנית רק בחלקה הקטן ומרביתה הגדולה לא יצאה אל הפועל. שטח המושבה הופקע מידי האחים ליטוינסקי ראשית על ידי הצבא הבריטי, ולאחר מכן על ידי מדינת ישראל.

כבר בשנת 1935 תכננה ממשלת המנדט להקים בית חולים במקום ולצורך כך הודיעה על הפקעת 35 דונם באזור.

בשנת 1941 הקים הצבא האמריקאי בית חולים במקום שנקרא "בית חולים אמריקאי מס' 24". באוקטובר 1943 הוא נסגר. ב-1944 פתחו הבריטים בית חולים שנקרא "בית חולים מס' 26 של חיל האוויר המלכותי".

באפריל 1948, במהלך מלחמת העצמאות, נכבש המקום על ידי חטיבת אלכסנדרוני. ד"ר חיים שיבא שהיה מפקד השירות הרפואי הורה לשפצו ולהופכו לבית חולים צבאי. ב-21 ביוני 1948, בעת ההפוגה הראשונה, נפתח במקום "בית החולים הצבאי מס' 5" שהיה הגדול מסוגו במדינת ישראל.

בשנת 1951 נפתחה בתל-השומר המחלקה הראשונה בארץ לכירורגיה פלסטית בניהולו של הד"ר ליאו בורנשטיין.

לאור ההחלטה להפוך את בתי החולים הצבאיים לאזרחיים, הפך "בית החולים הצבאי מס' 5" ב-1 ביוני 1953, ל"בית החולים תל השומר". במקביל, אוחדו בית החולים הירקון ובית החולים בפרדס כ"ץ לתוך בית החולים תל השומר.

בשנת 1955 נפתח בתל השומר מרכז לשיקום נכים.

בשנת 1962 ייסד הכירורג הפרופ' מרק מוזס את המחלקה לכירורגיית כלי דם. המחלקה הראשונה בארץ, לניתוחי כלי דם.

בתחילת שנות ה-60 הקימה עיריית רמת גן בית חולים ליולדות בסמוך לבית החולים.

בפרוץ מלחמת ששת הימים הוחלט במשרד הביטחון להקים מחלקה לנפגעי חוט השדרה בארץ, ובהמלצתו של סר לודוויג גוטמן מאנגליה, אחד מגדולי הרפואה השיקומית בעולם, מונה ד"ר רפאל רוזין להקימה ולעמוד בראשה. בשנת 1973 הקים את המחלקה לנפגעי חוט-השדרה בבית החולים תל השומר. כאשר המחלקה הייתה בשלבי התארגנות ראשונים פרצה מלחמת יום הכיפורים. בזמן המלחמה טיפל הצוות הרפואי בפצועים הרבים שהגיעו מהחזית, במחלקה שפעלה במבנים זמניים, עם ציוד חסר ובתנאים קשים. לאורך תקופה זו טיפלה מחלקת השיקום בפצועי צה"ל, נפגעי פעולות תגמול ותקריות גבול וכן בפצועי מבצע שלום הגליל.

עם פטירתו של ד"ר שיבא בשנת 1971 שונה שמו של בית החולים ל"מרכז הרפואי על שם חיים שיבא".

בשנת 1992 פרופסור יוליוס הגש מונה למנהל מרכז קרדיולוגיה ילדים ופיתח את הענף במשך כ-20 שנים שבהן המשיך לכהן כמנהל המרכז.

באפריל 2017 נחנך בבית החולים חדר מיון חדש, הגדול בישראל.

ב-2020 בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל הוקם אגף לטיפול בחולי הקשים של מחלת נגיף קורונה 2019, במתחם התת-קרקעי יש 45 מיטת אשפוז, מוניטורים וגם מכונות הנשמה.

 נתונים 

בית חולים שיבא במספרים - שנת 2022 

1619 מיטות

1790 רופאים

10052 עובדים

52989 ניתוחים

10591 לידות

6850 מקומות חניה

 גלריה 

בתי הכנסת בבית החולים
בשטח בית החולים שיבא קיימים ארבעה בתי כנסת פעילים.
בית הכנסת המרכזי – בלובי מגדל האשפוז.
בית כנסת שיקום – בסמוך לבריכת השחייה בבית החולים השיקומי.
בית כנסת גלעד – במתחם גלעד. פעיל בשבתות וימים טובים בלבד.
רב בית החולים המרכזי של שיבא הוא הרב יואב אוקנין.

 תוכניות עתידיות 

בשנים הבאות מתוכנן להעביר את כל יחידות השיקום הנמצאות מחוץ לשטח בית החולים, במתחם מחנה דורי, אל תוך בית החולים השיקומי. זאת מתוך מטרה להפשיר את הקרקע לבניית שכונת מגורים חדשה. כמו כן מתוכנן להעביר את כל יחידות הגריאטריה אל תוך בניין בית החולים הגריאטרי.

מנהלי המרכז הרפואי
חיים שיבא: 1953–1971
מרדכי שני: 1971–2004
זאב רוטשטיין: 2004–2015
יצחק קרייס: 2016 ואילך

לקריאה נוספת
 יעל גבירץ, רוח שיבא : תולדות המרכז הרפואי על שם שיבא, 2008-1948, רמת גן: המרכז הרפואי על שם שיבא, 2008.
Moshe Zarhy. Health Facilities in Israel, Dom publishers, 2014. pp. 101-159. 

קישורים חיצוניים



  שיקומו של קצין צה"ל בתל השומר, באתר יוטיוב




ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר
שיבא
קטגוריה:רמת גן: בתי חולים
קטגוריה:בתי חולים צבאיים
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי חולים
קטגוריה:בסיסי הצבא הבריטי בארץ ישראל
קטגוריה:המנדט הבריטי: בריאות ורפואה