אסתר

שמאל|ממוזער|250px|אחשוורוש והמן במשתה אסתר, יצירתו של רמברנדט משנת 1660 המוצגת כיום במוזיאון פושקין שבמוסקבה. היצירה מתארת את הרגע שבו אסתר המלכה מתוודה בפני אחשוורוש על יהדותה ומאשימה את המן במזימתו.
אֶסְתֵּר הַמַּלְכָּה (ובביטוי עברי עממי מודרני ושגוי – גם "מַלְכַּת אֶסְתֵּר" – במיוחד בהקשר של תחפושות שמציגות אותה. שמותיה הנוספים של אסתר הם הֲדַסַּה ואַיֶּלֶתּ הַשַּׁחַר) היא דמות מקראית, גיבורת מגילת אסתר, שעל פי המסופר סיכלה את מזימתו של המן להשמיד את היהודים בממלכת פרס. היא מתוארת במגילה כאשתו של המלך אחשוורוש לאחר ושתי. על פי חז"ל, היא גם אחת משבע הנביאות שהיו בעם ישראל בתקופת המקרא.

שמה של אסתר
על פי המחקר האטימולוגי, השם "אסתר" לקוח משמה של אלת האהבה והפריון במיתולוגיה הבבלית – אִשתר, זאת בדומה לגיבור אחר של המגילה, מרדכי, ששמו לקוח משמו של האל הבבלי מרדוך. השערה נוספת היא שהשם נגזר מן המילה הפרסית סתארה (ستار‍‍ه, Stara), שמשמעותה "כוכב". רש"י מפרש כי משמעות המילה "אסתהר" היא "ירח", והרב עדין שטיינזלץ מפרש (בעקבות פירושו של רבי יעקב עמדין), כי "אסתהר" משמעותו כוכב נוגה, וכך פורש גם בתרגום שני ובילקוט שמעוני.

מגילת אסתר מזכירה גם את השם "הדסה": . במסכת מגילה מובאת ברייתא המציגה דעות שונות על כפל שמות זה:

בפרשנות התלמודית הציע רבי יהושע בן חנניה שהשם "הדסה" – במשמעות "הדס" – קשור לצבע הפנים האידיאלי בתרבות הפרסית, ירוק, ולפיכך מרמז על יופייה. פרשנות נוספת קשרה את השם "הדסה" עם מילה שמשמעותה "מלכה", ואברהם שלום יהודה שיער שהשם "אסתר" נגזר ממילה מדית משוחזרת שפירושה "הדס".

סיפור המגילה
אסתר בת אביחיל משבט בנימין  גודלה על ידי מרדכי שהיה בן-דודה. התלמוד הבבלי מציין שמרדכי היה בן אחי האב. בנוסף סבור התלמוד הבבלי שכוונת הפסוק "לקחה מרדכי לו לבת", היא שלקח אותה לו לאישה, לאחר שהוריה מתו. גם התרגום היווני למגילה () קובע שאסתר הייתה אשתו של מרדכי. כאשר חיפש המלך אחשוורוש אישה במקום ושתי, נלקחה גם אסתר אל בית המלך ונבחרה להיות המלכה מפני שנשאה חן וחסד לפניו. על פי חז"ל, לקיחה זו של אסתר הייתה "מלמעלה" ולא מרצונה. אסתר הסתירה, לבקשת מרדכי, את זהותה ואת היותה יהודיה.

כאשר המן קיבל רשות מהמלך להשמיד את היהודים, נתבקשה אסתר על ידי מרדכי לגשת אל המלך ולהתחנן להצלת היהודים. אסתר בתחילה חששה לגורלה, אך לאחר מכן היא התעשתה והחליטה לשים נפשה בכפה, ולסכן עצמה בעבור עמה. באמצעות סדרת פעולות היא מצליחה להפיל את המן מרום מעלתו ולהציל את העם היהודי מכליה. לפי חז"ל, היא גם תבעה לאחר מכן מאנשי כנסת הגדולה שייקבע החג ותיקבע המגילה לדורות, ולאחר דין ודברים קיבלה את מבוקשה.

לפני בואה של אסתר אל היכלו של המלך אחשוורוש לבקש את ביטול הגזרה של המן, שלחה אסתר בקשה אל מרדכי דרך התך, אחד מסריסי המלך:  יש המקשרים לכך את תענית אסתר, הנהוגה בי"ג באדר (ערב חג הפורים), על אף שהתענית המקורית התקיימה בכלל בפסח. עם זאת, יש הטועניםכך נפסקה ההלכה בשולחן ערוך כי תענית זו אינה זכר לשלושת ימי התענית בימי מרדכי ואסתר, אלא זכר לתענית היהודים בי"ג באדר, ביום שנקמו באויביהם, שכן נהגו בתקופה זאת שבעת מלחמה על כל העם להיות בצום.
250px|ממוזער|שמאל|אסתר המלכה מתכוננת למשתה, ציור מעשה ידי אדווין לונג משנת 1878

במחקר
אף על פי שכיום מקובלת במחקר הדעה שהמסופר במגילה איננו היסטורי, נעשו ניסיונות לזהות את הדמויות במקורות חיצוניים למקרא. יש המזהים את אחשוורוש של מגילת אסתר עם חשיארש הראשון (מבוטא "חְשַׁיָארְשָׁה", קסרכסס ביוונית). הרודוטוס מזכיר את אמסטריס, אשתו של חשיארש, ויש שמצאו בזה דמיון-מה לאסתר. לעומתם, מקורות שונים, בעיקר יהודיים, מזהים את אחשוורוש של מגילת אסתר, דווקא עם בנו של חשיארש הראשון, ארתחששתא הראשון – כך למשל תרגום השבעים ויוסף בן מתתיהו וגם חז"ל. הדבר גם מתיישב עם המסופר ב, בנוגע לסכום כסף עצום שנתן ארתחששתא הראשון לעזרא, לשיקום בית המקדש.

במדרשי האגדה
250px|ממוזער|שמאל|אסתר ניצבת בפני אחשוורוש, ציור מאת ארטמיזיה ג'נטילסקי
מדרשי האגדה מוספים פרטים על המסופר במגילת אסתר:
 יש מחלוקת פרשנים לגבי הקשר בין אסתר לבין מרדכי היהודי. לפי חלק מהמדרשים, היה בן-דודה של אסתר שאימץ אותה כבת לאחר מות אביה ואמה. אך ישנם מדרשים אחרים אשר אומרים כי הם היו נשואים.
 לפי מספר פרשנויות לאסתר היה בן מאחשוורוש. יש המזהים אותו עם המלך כורש שהצהיר על מתן הרשות ליהודים לבנות את בית המקדש. יש שאומרים שכורש היה בנו של אחשוורוש ובנה של אסתר, הוא ארתחששתא הראשון. גרסה שלישית היא כאמור, שארתחששתא הראשון הוא אחשוורוש של מגילת אסתר ולפי זה בנו דריווש השני הוא בנה של אסתר. זיהויים אלה אינם מתיישבים מבחינה כרונולוגית.
 הצו שקבע חיפוש אחר אישה חדשה למלך חייב כל נערה שנבחרה על ידי הפקידים להתפקד בארמון המלך ולא דינה ודין משפחתה היה מוות.
 במגילה מתוארת אסתר: . והגמרא מרחיבה: "ארבע נשים יפיפיות היו בעולם שרה ואביגיל ורחב ואסתר". במקום אחר בגמרא מוסבר שיופייה של אסתר היה יופי פנימי: "רבי יהושע בן קרחה אמר: אסתר ירקרוקת הייתה וחוט של חסד משוך עליה".
 חז"ל נחלקו לגבי גילה של אסתר בזמן הסיפור: רב טען שהייתה בת כ-40 ושמואל טען שהיא הייתה בת 80, אך לדעת הרוב היא הייתה בת 75.
 לפי אחד הפירושים הבחירה של אחשוורוש באסתר הייתה עצמה בגדר נס גם משום שאסתר "ירקרוקת הייתה", כלומר בעלת עור צהוב-שחום (כשבפרס של אותה התקופה לבן היה אידיאל היופי) וכן בת כ-70, בנוסף לכך שהבחירה אפשרה מאוחר יותר את נס הצלת ישראל מהשמדה.
 מהפסוק  למד רב:  עוד מספרת הגמרא על אסתר 
 מסכת מגילה מתארת דיאלוג בין אסתר לחכמים בדבר הכללת מגילת אסתר בין כתבי הקודש:

 השפעה 
250px|ממוזער|שמאל|אסתר ואחשוורוש, ציור מעשה ידי חורציוס חלדורפ משנת 1612 לערך
בתקופת גירוש ספרד, רבים מהאנוסים ראו באסתר דמות מופת ודגם לחייהם, מפני ש"בהסתירה את זהותה האמיתית בארמונו של אחשוורוש הייתה לאנוסה הראשונה".

אסתר משמשת, בתפילות ברכה שונות, חלק מנשות המופת של עם ישראל, אשר מתפללים לברכה בזכותן. כך למשל, בנוסח ה"מי שברך" הספרדי לזבד הבת מוזכרות, בנוסף לארבע האמהות, גם .

הרב משה איסרליש טען שיום לקיחתה לאחשוורוש או מותה נקבע כצום תשעה בטבת.

ההסתדרות הציונית הדסה, שיסודה היה ביום פורים, נקראת על שמה העברי של אסתר.

 ראו גם 
 קבר אסתר ומרדכי
 בובת המן

לקריאה נוספת
 , עמ' 86–91.
 אדל ברלין, אסתר: מקרא לישראל, ירושלים, מאגנס, 2001.
יונתן גרוסמן, אסתר: מגילת סתרים, ירושלים: מגיד, 2013
דוד פורמן, המלכה שחשבתם שהכרתם : הסרת הלוט מעל סיפורה החבוי של אסתר, Amud Publications, 2016
מישאל ציון, מגילת אסתר: פירוש ישראלי חדש, הוצאת אבי חי, 2019.

קישורים חיצוניים





 תחרות 'מלכת אסתר', פורים 1925, עת־מול גיליון 240, באתר יד בן-צבי, פברואר 2018

נעמה גולן, אל תחרישי: על הרגע שבו פושטת אסתר מעליה את דמותה של האישה הכנועה והצייתנית, ולובשת דמות חדשה, מתוך אתר 929 - תנ"ך ביחד.
 ד"ר בעז שפיגל, "הכיצד לא ידעו אחשורוש והמן שאסתר יהודייה? – מגוון של גישות בספרות הרבנית", מגדים מט, תשס"ט, עמ' 107-71.

 ד"ר אלי אשד," אסתר המלכה כוכבת קולנוע (וגם מרדכי היהודי ,המלך אחשורוש ,והמן הרשע)" בלוג המולטי יקום של אלי אשד

 ביאורים 

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אישים במגילת אסתר
קטגוריה:נשים בספרי הכתובים
קטגוריה:אישים בתנ"ך שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:נשים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אישים שהונצחו על מדליות ישראל
קטגוריה:שבע נביאות
קטגוריה:מלכות יהודית
קטגוריה:אישים בתנ"ך שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:יהודי המאה החמישית לפנה"ס
קטגוריה:נשים במאה ה-5 לפנה"ס