מיכאל איתן

מיכאל (מיקי) איתן (6 במרץ 1944, י"א באדר ה'תש"ד – 8 בנובמבר 2024, ז' בחשוון ה'תשפ"ה) היה פוליטיקאי ואיש ציבור ישראלי. כיהן כחבר הכנסת ושר בממשלות ישראל מטעם הליכוד.

ביוגרפיה
נולד כמיכאל איתן הירשפרונג לישראל מאיר בן צבי הירשפרונג, סוחר ותעשיין, ועו"ד אסתר ניחא הירשפרונג, שעלו לישראל מפולין. בהמשך השמיט את השם הירשפרונג והפך את "איתן" לשם משפחתו. סיים לימודיו בתיכון עירוני ה' בתל אביב. ב-1963 התגייס לצה"ל, שירת כמש"ק בחיל החימוש ובמילואים כחייל בגדוד חי"ר.

בסוף שנות ה-60 החל בלימודי משפטים באוניברסיטת תל אביב, אותם לא סיים. שם החל בפעילות פוליטית בתא חירות-גח"ל יחד עם רוני מילוא ומיכאל קליינר. התא זכה בבחירות לאגודת הסטודנטים, דבר הנחשב לנדיר לתא ימני בתל אביב, ואיתן ויתר על ראשות האגודה לקליינר. במסגרת פעילותו התעמת איתן עם אנשי מצפן, פעל נגד זיהום חופים ובעניינים סטודנטיאליים.

בשנים 1971–1984 היה פעיל ציבורית, בין היתר כיועץ ראש עיריית תל אביב לענייני רווחה (1974–1979) ובהמשך גם בתנועת הליכוד כמרכז דור ההמשך במפלגה. בתקופה זו, צעירי הליכוד בראשותו (1979–1982) קידמו את בנייתו של יישוב חדש בשם כוכב יאיר כחלק מיישובי הכוכבים (הקמת שבעה יישובים ממערב לקו הירוק, בסמוך לו).

פעילות פוליטית
בשנת 1984 נבחר לראשונה לכנסת ה-11 וכיהן כחבר הכנסת ברציפות עד 2013.
בכנסת ה-11 היה חבר בוועדת החינוך והתרבות ובוועדת הכנסת. איתן היה ממבקריו החריפים של היועץ המשפטי לממשלה, יצחק זמיר, כנגדו טען שהוא מונע משיקולים פוליטיים בהעמדה לדין של אנשי ימין, תוך העלמת עין מעבירות של אנשי שמאל, ודרש ממנו להתפטר. איתן אף הגיש תלונה במשטרה נגד זמיר על חשיפת סודות מדינה בפרשת קו 300.

בכנסת ה-12 כיהן בוועדת הכספים ובוועדת הכנסת והקים את שדולת חזית ארץ ישראל שבמסגרתה סייע רבות להתיישבות ביש"ע. בכנסת ה-13 המשיך לכהן בוועדת הכספים ובוועדת הכנסת, וכמו כן כיהן כממלא מקום יושב ראש סיעת הליכוד, וכמתאם האופוזיציה בכנסת. בכנסת ה-14 כיהן כיושב ראש סיעת הליכוד-גשר-צומת ויושב ראש הקואליציה, וכן כיהן כחבר בוועדת הכנסת, בוועדת החוץ והביטחון ובוועדת הכלכלה. באמצע ימיה של כנסת זו, כחצי שנה לאחר התפתרתו של זאב בנימין בגין ולאחר שהושג הסכם רוטציה עם סילבן שלום, ב-9 ביולי 1997, מונה לשר המדע והטכנולוגיה בממשלת ישראל העשרים ושבע, וכיהן בתפקיד עד 13 ביולי 1998. מאותו היום ועד תום ימיה של ממשלת נתניהו כיהן כסגן שר במשרד ראש הממשלה.

 חזרה לפעילות כחבר כנסת 
איתן מזוהה בין השאר עם תחום המחשבים והאינטרנט ופעל לקדם את שילוב שתי הטכנולוגיות הללו במערכת השלטונית, הפוליטית והציבורית בישראל. הוא היה מהח"כים הראשונים שהקימו לעצמם אתר אינטרנט, שבאמצעותו יכלו אזרחים לקיים עמו קשר ולשלוח לו תלונות, בקשות והצעות.

החל מאמצע הכנסת ה-15 כיהן כיושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בה פעל בנושאים רבים, בין השאר במלחמה בשחיתות והכנת תשתית לחוקה לישראל.

בכנסת ה-16 פעל רבות בנושא תוכנית ההתנתקות, ולמרות תמיכתו בתוכנית דאג להגן על זכויותיהם של מפגינים ממתנגדי ההתנתקות ושל המפונים, שלדידו נפגעו מהניסוח של "חוק פינוי-פיצוי" ומהיחס המפלה של מערכת המשפט. בין השאר, היה מהראשונים להפריך את הטענה שבכפר דרום נשפכה חומצה על ידי המתבצרים במקום, בניגוד לדיווחי המשטרה והתקשורת. טענתו אוששה אחר כך על ידי בית החולים. יו"ר הכנסת ראובן ריבלין, ציין אותו כאחד הח"כים המצטיינים של כנסת זו.

בכנסת ה-17 כיהן כחבר בוועדת החוץ והביטחון, ועדת המדע והטכנולוגיה, ועדת החוקה, חוק ומשפט וכיו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה כשהחליף את זבולון אורלב בתפקיד.

בבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-16 ברשימת הליכוד לכנסת. במשך החודש הראשון לכהונת הכנסת ה-18 מילא איתן את תפקיד יושב ראש הכנסת עד לבחירתו של רובי ריבלין לתפקיד זה, ב-30 במרץ 2009.

איתן מחזיק בשיא, כמי שנשא את הנאום הארוך ביותר בתולדות הכנסת, בעת שנימק את הסתייגויותיו לתקציב המדינה לשנת 1993. איתן עמד על דוכן המליאה במשך 10 שעות ו-7 דקות, ובאורח נדיר עסק רובו של הנאום בנושא הנדון - תקציב המדינה.

שר בממשלת נתניהו השנייה
ממוזער|מיכאל איתן בכנס שדרות לחברה במכללה האקדמית ספיר
עם הקמת הממשלה ה-32 בראשותו של בנימין נתניהו, מונה איתן לשר הממונה על שיפור השירות הממשלתי לציבור, תפקיד שלא היה קיים קודם לכן בממשלות ישראל.

מבין שרי הממשלה, התבלט איתן בעשייה במשרדו. הוא פרסם לציבור את תלוש המשכורת שלו והיומן שלו כשר, קידם תוכנית להצגה נהירה של תקציב המדינה לאזרחים, הקים אתר חדש המציג סטטיסטיקות עדכניות על מצבה של ישראל, ויזם אפשרות למעקב פשוט אחרי המלצות ועדת טרכטנברג. בשנת 2012 קפצה ישראל למקום ה-16 בטבלת הממשל הזמין של האו"ם, עלייה של 10 שלבים מהדירוג הקודם שפורסם בשנת 2010. הארגון העניק לישראל פרס מיוחד על התקדמותה בנושא, אותו קיבל איתן בשם המדינה, ונכתב עליה כי ישראל שיפרה את פיתוח שירותי הממשל הזמין שלה והפכה למדינה המובילה במערב אסיה."

בעת הדיון בממשלה על המלצת שר הביטחון, אהוד ברק, למנות את יואב גלנט לרמטכ"ל, היה איתן השר היחיד שהתנגד למינוי, עקב חשדות לעברות תכנון ובנייה הנוגעות לנחלת בני הזוג גלנט במושב עמיקם. אף שהממשלה אישרה את המינוי, הוא בוטל לאחר חודשים אחדים עקב חשדות אלה.

לאחר שיו"ר הליכוד, בנימין נתניהו, וראש ישראל ביתנו, אביגדור ליברמן, הודיעו על ריצה משותפת בבחירות לכנסת התשע עשרה תחת רשימה בשם "הליכוד ביתנו" היה איתן האישיות הבכירה ביותר משתי המפלגות שהתנגדה למהלך. הוא קרא לו "חיסול הליכוד" והחל לאסוף חתימות של חברי מרכז המתנגדים לה במטרה לקיים הצבעה חשאית. על אף שהשיג 450 חתימות, יותר מהמספר הדרוש לקיום הצבעה חשאית, נערכה הצבעה גלויה באופן חפוז בעקבות עתירה של ועדת הבחירות של המפלגה. בהצבעה זאת אושר האיחוד ברוב גורף.

איתן לא נכנס לכנסת ה-19 בשנת 2013 בשל אי-הצבתו במקום ריאלי בבחירות המקדימות של הליכוד, זאת לאחר 28 שנות כהונה רצופה בכנסת.

עמדותיו

איתן נודע כבעל עמדות ליברליות בליכוד. בין השאר התנגד לשימוש בעונש מוות ולהטלת חובת רישיון על המבקשים להיות עיתונאים.

בשנת 1988 עמד בראש שדולת ארץ ישראל בכנסת, אולם עם השנים הוא נהיה לסמן יוני בליכוד. הוא היה בין הבודדים שתמכו בתוכנית ההתנתקות שלא פרשו מהליכוד כדי להקים את מפלגת קדימה. בתחילת 2010 ביקר את ההקמה מחדש של שדולת ארץ ישראל בכנסת והשתתף בכינוס של יוזמת ז'נבה בו אמר ש"עכשיו לדבר על ארץ ישראל השלמה זו רמאות".

בשנת 2005, בעקבות פסיקת בג"ץ שביטלה את החלטת ועדת הכנסת שלא להסיר את חסינותו של ח"כ מיכאל גורלובסקי במסגרת פרשת ההצבעות הכפולות, ביקר איתן את התערבות בית המשפט בנושא כשטען כי "בג"ץ הצטרף למסע הדה-לגיטימציה שחוגים מסוימים מנהלים נגד הכנסת. זו עליית מדרגה באקטיביזם של בית המשפט נגד הכנסת שעלול להוביל לעימות".

תמך וסייע רבות לפרויקטי הממשל הזמין השונים של הסדנא לידע ציבורי, בהם תקציב פתוח ופרויקט מעקב טרכטנברג בתפקידו כשר הממונה על שיפור השירות הממשלתי לציבור. לאחר סיום תפקידו נטען שפעילות הממשלה בנושא דעכה.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים בספטמבר 2019, הודיע איתן כי לראשונה לא יצביע למפלגת הליכוד.

משפחתו
איתן היה גרוש ואב לשלוש בנות. התגורר במשך שנים רבות בכוכב יאיר, שהוא גם בין מקימיו. בינואר 2008 עבר להתגורר בשדרות בה גר עד שנת 2012. תחילה תכנן להתגורר בה במשך שנה, כאות הזדהות עם העיר ותושביה, אך בחר להמשיך להתגורר בה במקביל למגוריו במרכז הארץ. התגורר ברמת גן ביחד עם בת זוגו, פרופ' קרין נהון.

בשנת 2017 חלה במחלת פרקינסון. בשנת 2021 עבר ניתוח גירוי מוחי עמוק שהביא לשיפור רב במצבו הבריאותי.

איתן נפטר ב-8 בנובמבר 2024, בגיל 80. הובא למנוחות בבית העלמין של כוכב יאיר .

קישורים חיצוניים

  (מתוך ארכיון האינטרנט).


 מזל מועלם, המהפכה הטכנולוגית מנקה את השחיתות השלטונית בישראל, באתר אל-מוניטור, 26 במאי 2015

הערות שוליים

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
קטגוריה:יושבי ראש הקואליציה
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השמונה עשרה
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:יושבי ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה
קטגוריה:רמת גן: חברי הכנסת
קטגוריה:שדרות: חברי הכנסת
קטגוריה:כוכב יאיר צור יגאל: חברי הכנסת
קטגוריה:שרי החדשנות, המדע והטכנולוגיה
קטגוריה:ותיקי חברי הכנסת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
קטגוריה:סגני שרים בממשלת ישראל
קטגוריה:סגני שר במשרד ראש הממשלה