שבתי לוי

שבתי לוי (10 באפריל 1876 – 1 בנובמבר 1956) היה ראש העיר היהודי הראשון של חיפה.

ביוגרפיה
שבתי לוי נולד באיסטנבול בטורקיה, למשפחה שמקורה במגורשי ספרד. משפטן במקצועו. עלה לארץ ישראל בשנת 1894. לימד טורקית בבית ספר פיק"א בפתח תקווה, וכן היה עוזר למזכיר ולגזבר בפקידות המקומית של הברון. נישא לרבקה בת דוד ישראלית, מבנות פתח תקווה. מ-1901 נמנה לוי עם סגל הפקידים של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד בזכרון יעקב והפך לאחד מרוכשי הקרקעות הבכירים בחברה. כאשר החברה העתיקה את משרדיה לחיפה בשנת 1905, עבר אף הוא לחיפה וניהל את מחלקת המשפטים והקרקעות של פיק"א ויק"א, במסגרת תפקידו זה היה האחראי על רכישת הקרקעות בצפון ארץ ישראל.

ב-1907 היה לוי מיוזמי ומקימי שכונת הרצליה בחיפה. ב-1908, סייע לפנחס כהן לייסד את בית הספר "אבטליה", בית הספר העברי הראשון בחיפה, (שממנו צמח ב-1913 בית הספר הריאלי). בשנת הלימודים הראשונה התקיימו הלימודים בדירתו של לוי.
שמאל|ממוזער|220px|קברם של שבתי ורבקה לוי בבית העלמין היהודי חוף הכרמל

מונה כחבר מועצת העיר, יחד עם רפאל חכים, כאשר זו הוקמה על ידי השלטון הבריטי בשנת 1920 ובשנת 1927 נבחר יחד עם דוד הכהן ברשימה על-מפלגתית. היה מיוזמי המרכז המסחרי הראשון בחיפה שהוקם בעיר התחתית בשנות ה-20 של המאה ה-20. לאחר הבחירות לעירייה ב־1934 בהן גדל כוחם היחסי של היהודים בעירייה  מונה לסגן ראש העירייה. בינואר 1940, כאשר נפטר ראש העירייה חסן שוכרי, מונה לוי כממלא מקומו ובאפריל 1940 מונה לראש העירייה הזמני, והיה ראש העיר היהודי הראשון שלה.

בתחילת 1943 התכנסו חבריה הערבים של מועצת העיר ותבעו את הדחתו מראשות העירייה, בטענה כי תפיסת משרה כזו על ידי יהודי מהווה פגיעה בערביותן של חיפה ושל הארץ, אולם הממשלה לא נכנעה ללחצים הללו. שבתי לוי קיבל גם איומים על חייו: בסוף 1944 היה זה איום בכתב, בערבית, ובראשית 1946 אף נעשה ניסיון להתנקש בחייו. ה"הגנה" סיכלה את שני האיומים. 

בנובמבר 1946 הוקמה ועדת בחירות עירונית בראשות לוי בת 16 חברים, בהם שמונה יהודים, ארבעה מוסלמים וארבעה נוצרים, שנועדה להכין את קיומם של בחירות לעירייה. הוועדה קיימה עשרה ישיבות, האחרונה שבהם ב־13 בנובמבר 1947. מפקד משלמי המיסים העירוניים ובעלי הקרקעות בעיר בעלי זכות הבחירה נעצר בפברואר 1947 לאחר תם התקציב שנועד לכך. לאחר פרוץ מעשי האיבה בעקבות קבלת תוכנית החלוקה על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות בכ"ט בנובמבר פסקה עבודת הוועדה.

בימי מלחמת העצמאות הוא ניסה להפעיל את השפעתו על ראשי הציבור הערבי בחיפה שלא לעזוב את העיר.

כיהן כראש העיר חיפה עד שנת 1951, בה הוחלף בתפקידו על ידי אבא חושי. כיהן כחבר במועצת העיר עד מותו ב-1956.

על שמו רחוב שבתאי לוי בחיפה, בו שוכן מוזיאון חיפה לאמנות ובית שבתי לוי.

היה חבר בלשכות שונות של מסדר הבונים החופשיים וכיהן כנשיא בלשכת "ראובן" מס' 1. בשנת 1953, עם ייסודה של הלשכה הגדולה למדינת ישראל, נבחר להיות נשיאה הראשון.

שבתי לוי נקבר בחלקת "גדולי העיר" בבית העלמין חוף הכרמל.

גלריה

לקריאה נוספת
שבתי לוי, "מזכרונותי", חיפה אוליפנט והחזון הציוני, הוצאת אוניברסיטת חיפה, בעריכת פרופ' יוסף נדבה, עמ' 78–174

קישורים חיצוניים

 שבתאי לוי, באתר עיריית חיפה.



הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:ישראלים ילידי טורקיה
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:סגני ראש עיריית חיפה
קטגוריה:ראשי עיריית חיפה
קטגוריה:ראשי עיריות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1876
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1956