מטה האומות המאוחדות

מטה האומות המאוחדות (באנגלית: United Nations headquarters) הוא מתחם של מבנים בעיר ניו יורק שבארצות הברית, המשמש כמטה ארגון האומות המאוחדות מאז הקמתו של המבנה בשנת 1952. השטח הטריאטוריאלי של המטה מוגדר כאזור בין-לאומי הפטור מסמכות השיפוט של החוק המקומי האמריקאי.המתחם ממוקם בשכונת טרטל ביי שבצידו המזרחי של האי מנהטן, לגדת איסט ריבר.

מבני המתחם
במתחם מטה האו"ם מצויים שלושה בניינים עיקריים:
 בניין המזכירות של האומות המאוחדות – גורד שחקים שגובהו 39 קומות, תוכנן על ידי אוסקר נימאייר
 בניין העצרת הכללית של האומות המאוחדות
 בניין דאג המרשלד – בניין הספרייה. סביב הבניין גנים נרחבים ובהם פסלים רבים.

למתחם מעמד אקסטריטוריאלי – והוא מהווה שטח בין-לאומי (אינו חלק משטח ארצות הברית וחוקי ארצות הברית אינם חלים עליו).
היסטוריה
המתחם הוקם על שטח שנקנה על ידי המיליונר ג'ון ד. רוקפלר ונתרם לארגון האומות המאוחדות בשנת 1946.

במקור מייסדי ארגון האומות המאוחדות חלמו להקים עיר עצמאית כ"בירת העולם", אך עד מהרה מכשולים רבים אילצו את הארגון לצמצם את תוכניותיו. בסופו של דבר הוחלט לבנות מטה על חלקת הקרקע שעל האיסט ריבר שתרם רוקפלר. האתר המצומצם הצריך לבנות קומפלקס אנכי דומה למרכז רוקפלר שהושלם מספר שנים קודם, ולכן נבנה בניין המזכירות של האומות המאוחדות כמגדל משרדים גבוה. במהלך פגישות יומיות מפברואר עד יוני 1947, צוות התכנון הפיק לפחות 45 עיצובים שונים. במקום לערוך תחרות על תכנון המבנים במתחם, האו"ם החליט להזמין צוות רב לאומי של אדריכלים מובילים שישתף פעולה בתכנון. וואלאס הריסון () נבחר לתפקיד מנהל התכנון, עם קבוצת יועצים שהורכבה מאדריכלים, מתכננים ומהנדסים שהועמדו על ידי ממשלות חברות הארגון. הצוות כלל את נ.ד. באסוב (ברית המועצות), גסטון ברונפאוט (בלגיה), ארנסט קורמייר (קנדה), לה קורבוזייה (צרפת), ליאנג סו-צ'נג (הרפובליקה הסינית), סוון מרקליוס (שוודיה), אוסקר נימאייר (ברזיל), הווארד רוברטסון (בריטניה), ג'ורג'יה סוילו (אוסטרליה), וחוליו וילאמו (אורוגוואי).

נימאייר נפגש עם קורבוזיה לבקשתו של האחרון זמן קצר לאחר שהראשון הגיע לעיר ניו יורק. קורבוזיה עסק כבר בקידום התוכנית שלו – פרויקט 23, וביקש שנימאייר לא יגיש תוכנית משלו. במקום זאת, קורבוזיה ביקש מהאדריכל הצעיר נימאייר לסייע לו בפרויקט שלו. נימאייר החל להיעדר מפגישות התכנון. רק לאחר שוואלאס הריסון ומקס אברמוביץ לחצו עליו שב להשתתף, ונימאייר הסכים להגיש פרויקט משלו. פרויקט 32 של נימאייר נבחר לבסוף, אך בניגוד לפרויקט 23 של קורבוזיה, שהורכב מבניין אחד שהכיל גם את אולם העצרת הכללית וגם את בניין המזכירות במרכז האתר (מכיוון שהיה הבניין החשוב ביותר מבחינה היררכית), התוכנית של נימאייר הפרידה בין בניין המזכירות ואולם העצרת הכללית, כך שבניין אחד היה לצד הנהר והשני בצד ימין של המזכירות. תכנון זה יצר כיכר מרכזית גדולה בה מונפים דגלי כל המדינות החברות בארגון.

טקס הנחת אבן הפינה נערך ב-14 בספטמבר 1948. בניית המתחם הייתה אמורה להסתיים במקור בשנת 1951, ותוכנן שהעובדים הראשונים יעברו לבניין המזכירות כבר בשנת 1950. עם זאת, בנובמבר 1948 דווח כי הבנייה הייתה בפיגור של חודשיים מלוח הזמנים. באותה עת נחפרו 60% מאתר המטה. באותו חודש הצביעה העצרת הכללית של האו"ם פה אחד להודות רשמית לממשלות הלאומיות, המדינות והעיריות על תפקידן בבניית המטה. החוזה הרשמי בסך 23.8 מיליון דולר להקמת בניין המזכירות נחתם בינואר 1949. באוקטובר 1949 הושלם שלד מבנה המזכירות.

450 עובדי האו"ם הראשונים החלו לעבוד בבניין המזכירות ב-22 באוגוסט 1950. האו"ם עבר רשמית לבניין המזכירות ב-8 בינואר 1951, אז אכלסו כ-3,300 עובדים את הבניין. באותה תקופה, חלק גדול ממבנה המזכירות עדיין לא הושלם, וחלקו הגדול של פעילות האו"ם נותר עדיין בלייק סקסס. מערכת תקשורת טלפונית מרכזית נבנתה כדי להקל על התקשורת בתוך המתחם. האו"ם עבר באופן סופי מהמטה הזמני בלייק סקסס למתחם במאי 1951. הקמתו של בניין העצרת הכללית התעכבה בגלל מחסור באבן גיר לבניין, אשר בתורו נבע משלג כבד במחצבות אבן הגיר הבריטיות אשר סיפקו את אבן לבניין. מדינת ישראל תרמה 40 טון של אבן ירושלמית לבנייה. האבן שימשה לריצוף הקמת שלד הבניין העצרת החלה בפברואר 1952, במקורו הוא תוכנן ל-50 מדינות בלבד עם אפשרות תוספת לעוד 25. בניין המזכירות הוכרז כשלם ב-10 באוקטובר 1952. עלות הבנייה עמדה לבסוף על סך של 65 מיליון דולר. בשנת 1952 תרמו עשרים ואחת מדינות ריהוט או הציעו לקשט את מטה האו"ם. מדינת ישראל תרמה בד וילונות.

בשנת 1952 הוצע להקים מבנה ספריה חדש במטה האו"ם. מאחר שהספרייה הקיימת של האו"ם, מבנה בן 6 קומות שהיה בעבר בבעלות רשות הדיור בעיר ניו יורק (NYCHA), הייתה קטנה מדי. בניין NYCHA יכול היה להכיל רק 170,000 ספרים, ואילו האו"ם רצה לכלול לפחות 350,000 עד 400,000 ספרים בספרייה שלו. בניין הספרייה על שם דאג המרשלד, שתוכנן על ידי הריסון ואברמוביץ, נחנך רשמית בנובמבר 1961.

בשנת 1999, החלה בניתו של מגדל טראמפ העולמי מול המתחם, שלמשך שנתיים היה מגדל המגורים הגבוה ביותר בעולם.

בדצמבר 2007, אישרה עצרת האו"ם תוכנית חומש מקיפה לשיפוץ המתחם בעלות של שני מיליארד דולר, שגויסו מהמדינות החברות. מטרת תוכנית השיפוצים הייתה לשדרג את המתקנים, לשפר את האבטחה במתחם ולהתאימו למאה ה-21.

בשנת 2013, חשף השבועון הגרמני "דר שפיגל" כי הסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית האזינה למטה האו"ם. היא הצליחה ליירט שיחות וידאו פנימיות לאחר שפיצחה את הקידוד שלהם.

בשנת 2015, הצביעה עצרת האו"ם בעד הנפת הדגל הפלסטיני במטה הארגון. ההצעה התקבלה ברוב של 119 קולות, למרות שפלסטין אינה מדינה החברה באו"ם. שמונה מדינות התנגדו להצעה.

 המתחם 
+הבנייןתמונהתיאורבניין המזכירות הכללית 
(Secretariat Building)מרכז|לא ממוסגר|212x212 פיקסליםמגדל זכוכית בן 39 קומות, המשמש כמטה האדמיניסטרטיבי 
של האו״ם ובו משרדו של המזכיר הכללי ומשרדי המחלקות השונות.בניין העצרת הכללית 
(General Assembly Building)לא ממוסגר|179x179 פיקסליםכולל את אולם העצרת, בו נערכים הדיון הכללי 
והישיבות הפורמליות של כלל המדינות החברות.בניין דאג המרשלד
(Dag Hammarskjöld Library)לא ממוסגר|180x180 פיקסליםספריית מחקר ותיעוד גדולה, המספקת שירותי מידע 
ומשאבים לנציגי המדינות ולעובדי האו״ם.בניין ועידות (Conference Building)לא ממוסגר|181x181 פיקסליםמארח את ישיבות מועצת הביטחון, מועצת הנאמנות 
והוועדות המרכזיות, ובו מספר אולמות ישיבות חשובים.

שטח בין-לאומי ואקסטריטוריאליות
ממוזער|הרחבה המרכזית של מטה האו"ם
שטח המטה האומות המאוחדות ממוקם בעיר ניו-יורק בארצות הברית, עם זאת השטח הטריאטוריאלי של המטה מוגדר כאזור בין-לאומי הפטור מסמכות השיפוט של החוק המקומי האמריקאי. מתחם האו"ם נהנה מהגנה מיוחדת בהתאם להסכמים בין-לאומיים, מה שאומר שהוא אינו כפוף לחוקי המדינה המארחת (ארצות הברית) באותו אופן כמו שטחים רגילים. הארגון עצמו מנהל את המבנים, הפעילויות והתקנות בתוך המתחם, כולל ביטחון, גישה ושימוש בקרקע. למרות היותו שטח בין-לאומי, המטה נמצא בארצות הברית, ולכן בפועל נעשה שימוש בדולר אמריקאי, והתשתיות (כמו חשמל, מים ותחבורה) מגיעות מעיריית ניו יורק.

למרות הסטטוס המיוחד, האו"ם מתחייב לשתף פעולה עם ארצות הברית ולכבד חוקים מסוימים, במיוחד בנושאים כמו בריאות הציבור, ביטחון ושמירה על הסדר.

דיפלומטים המגיעים למטה האו"ם זוכים לחסינות בין-לאומית ואינם כפופים לאותם חוקי הגירה של ארצות הברית בזמן שהותם בתוך שטח האו"ם. חברי צוות האו"ם יש חסינות דיפלומטית ולכן לא ניתן להעמידם לדין על ידי בתי משפט מקומיים אלא אם החסינות תוסר על ידי המזכיר הכללי של האו"ם.

שירות הביטחון והבטיחות של האומות המאוחדות היא מחלקה באו"ם האחראית על אבטחת כוח האדם, המתקנים והמשלחות של מטה הארגון .

נציגים של מדינות שאין להן יחסים דיפלומטיים עם ארצות הברית עדיין צריכים לעבור דרך שטחה כדי להגיע למטה האו"ם בניו יורק, ארצות הברית מחויבת על פי הסכם המארחת שלה עם האו"ם (1951 Headquarters Agreement) לאפשר לנציגים רשמיים של מדינות החברות באו"ם להיכנס לשטחה כדי להשתתף בפעילויות הארגון, גם אם לאותה מדינה אין יחסים דיפלומטיים עם ארצות הברית. במקרים כאלה, מחלקת המדינה מעניקה ויזה דיפלומטית מיוחדת שמגבילה את תנועת הדיפלומטים לאזור ניו יורק בלבד.
ממוזער|241x241 פיקסלים|מאבטח של היחידה הטקסית של שירות הביטחון והבטיחות בבניין מטה האומות המאוחדות בניו יורק

 אבטחה 
אבטחת מתחם האומות המאוחדות בניו יורק מופקדת בידי שירות הביטחון והבטיחות של האומות המאוחדות (United Nations Department of Safety and Security – UNDSS). המחלקה אחראית על פיקוח ושמירה על הסדר במתחם במהלך כל ימות השנה, ובייחוד בתקופת שבוע רמי־הדרג, שבה נרשמת הגעה של מאות ראשי מדינות, ראשי ממשלות ושרים.

תפקידי ה־UNDSS כוללים סריקות ביטחוניות של המבנים, שליטה ובקרה על הכניסה לשטחי המתחם באמצעות מערך אישורי כניסה, תיאום עם משטרת העיר ניו יורק (NYPD) ועם השירות החשאי של ארצות הברית, וכן ניהול צוותי האבטחה הפנימיים של האו״ם.

אתרים חלופיים
סן פרנסיסקו, שיקגו, פילדלפיה, פארק פלאשינג מדוז בקווינס ואפילו הגבעות השחורות בדרום דקוטה הוצעו כאתרים לבניין האומות המאוחדות לפני שהוחלט כי הבניין יוקם במנהטן.

קודם לבחירת המיקום הנוכחי הוצע האי נייבי שליד מפלי ניאגרה בפרובינציית אונטריו שבקנדה כאתר מתאים למפקדת האו"ם. האתר הוצע בשל סמליותו על הגבול בין שתי מדינות המצויות בשלום – ארצות הברית וקנדה.
ממוזער|בניין הספרייה
הוגו צ'אווז הציע בעבר שהבניין יועבר ממקומו הנוכחי ב"מדינה אימפריאליסטית" לברזיליה.

 הבניין בקולנוע 
 הבניין הופיע בסרט "מזימות בינלאומיות" המתרחש בחלקו באולם המבואה של הבניין. הסרט לא צולם בבניין ומראה הבניין בסרט הושג על ידי ציור רחב שהוצב מאחורי השחקנים באולפן.
 בסרט "הפנתר הוורוד מכה שנית", הבניין מושמד על ידי קרן מפרקת (Disintegrator ray).
 הסרט "מזימות זרות" 2005 בבימויו של סידני פולאק ובכיכובם של שון פן וניקול קידמן מתרחש בבניין. סרט זה היה הסרט הראשון שצולם בתוך הבניין; הסרט צולם בשעות הלילה על מנת שלא להפריע לעבודה השוטפת של הארגון.
 עלילת הסרט "The Peacemaker" מתייחסת לניסיון של ארגון טרור להרוס את הבניין באמצעות פצצה גרעינית.
 בשל מעמדו הבין-לאומי של הבניין, הוא משמש בסרטים שונים כסמל למין האנושי. כך לדוגמה בסרט "The Animatrix: The Second Renaissance" – חלקים גדולים מהעלילה מתרחשים באולם האספה הכללית ובאולם מועצת הביטחון. בסופו של הסרט מושמד הבניין באמצעות פצצה גרעינית, והריסתו מסמלת עת קץ הציוויליזציה האנושית ותחילת מלחמת האנושות במכונות. בסדרה "V" מתרחש המגע הראשון בין החיזרים לאנושות (לבקשת החיזרים) על גג בניין האומות המאוחדות.
 במשחק המחשב Half-Life 2 הבניין נפגע על ידי חייזרים.

ראו גם
ארמון האומות

קישורים חיצוניים

 סיורים בבניין


הערות שוליים

קטגוריה:האומות המאוחדות: מבנים
האומות המאוחדות
קטגוריה:מבנים שתכנן לה קורבוזיה
קטגוריה:מבנים שתכנן אוסקר נימאייר