מפעל הפיס

200px|ממוזער|שמאל|סמליל ישן של מפעל הפיס
250px|ממוזער|שמאל|בית מפעל הפיס בתל אביב, 1960
שמאל|ממוזער|250px|בית מפעל הפיס בתל אביב, 2009
שמאל|ממוזער|250px|בית מפעל הפיס ברחוב המסגר פינת לה גוארדיה בתל אביב, דצמבר 2016. הבניין נהרס ב-2025
מפעל הפַּיִס הוא חברה לתועלת הציבור בעלת זיכיון בלעדי לעריכת הגרלות ומשחקי מזל בישראל.

מינויים
באספה הכללית שלו משתתפים נציגי רשויות מקומיות. את יושב ראש הדירקטוריון ממנה ראש הממשלה. חברי הדירקטוריון האחרים מתמנים על ידי מועצות העיריות ירושלים, תל אביב-יפו וחיפה, מרכז השלטון המקומי, ארגון המועצות האזוריות, שר האוצר ושר הפנים. יושב ראש מפעל הפיס הוא איציק לארי והמנכ"ל הוא עו"ד בני דרייפוס.

היסטוריה
שמאל|ממוזער|250px|מפעל הפיס מציין בהבלטה את חלקו בהקמת מבני ציבור. בתמונה: אולם ספורט בקיבוץ כפר בלום
שמאל|ממוזער|250px|אולם ספורט צאלים אילת שהוקם במימון מפעל הפיס 2013
מפעל הפיס הוקם בתל אביב באוגוסט 1951 כמפעל הגרלות של הרשויות המקומיות בישראל, על ידי ד"ר מיכאל לנדאו וביוזמת ראש העיר של תל אביב, ישראל רוקח.

הרעיון נרקם במוחו של רוקח בשנותיה הראשונות של המדינה, לאחר ההתאוששות ממלחמת העצמאות ובעקבות הצורך במוסדות רפואיים עבור האוכלוסייה הגדלה במהירות בתל אביב. באותן השנים בית החולים "הדסה" היה המוסד הרפואי המרכזי בתל אביב, והוא כרע תחת העומס.

הרעיון של רוקח למפעל הגרלות הגיע כששמע על הצלחתו של מפעל כזה בשווייץ. הוא שלח את גזבר עירית תל אביב, בן-ציון ארגוב, להכין דו"ח מפורט על מפעל ההגרלות השווייצרי, וכעבור שנתיים הקמתו אושרה על-ידי ממשלת ישראל.

שם החברה, מפעל הפיס, הוצע על ידי ארגוב, שעשה שימוש במילה פיס הלקוחה מהמשנה, ופירושה הטלת גורלות. בשנותיו הראשונות התנוסס דגל ישראל על נייר המכתבים של מפעל הפיס, למרות שלא היה גוף ממלכתי. שבע שנים לאחר היווסדו של מפעל הפיס נבחר הסמל שלו – כוכב המזל של המעצב א. לצ'ניסקי, שהפך לאחד מסימני ההיכר של מפעל הפיס.

בשנה הראשונה להקמתו של מפעל הפיס ההגרלות התקיימו אחת לחודש. ההגרלה הראשונה התקיימה ב-16 באוקטובר 1951 באולם "אהל שם" בתל אביב. הפרס הגדול בהגרלה זו היה 1000 ל"י והודפסו עבורה 120 אלף כרטיסים, במחיר 1 ל"י לכל כרטיס.

לצורך ביצוע ההגרלה נרכשו שתי קלפיות דמויות תוף, ששימשו לערבוב הכרטיסים ושליפת הזוכים מתוכן. כל הכרטיסים נמכרו תוך זמן קצר, והזוכה בהגרלה היה סוחר טקסטיל מתל אביב שהפך לזוכה הראשון בהיסטוריה של מפעל הפיס.

לאחר שששת ההגרלות הראשונות נערכו בתל אביב, את ההגרלה השביעית החליטה הנהלת מפעל הפיס לערוך באולם אגרון בירושלים. הניסיון הוכתר בהצלחה, ובעקבותיו הוחלט לערוך את ההגרלה בכל פעם ביישוב אחר. במרוצת השנים סכומי הזכייה הוגדלו, לצד מספר הכרטיסים שהודפסו ומחירם: באוקטובר שנת 1957 הדפיס מפעל הפיס רבע מיליון כרטיסי הגרלה.

הפיחות שחל באותן השנים הוביל לזינוק של הפרס הראשון, בפברואר 1952, ל-2,500 ל"י. במרץ 1954 שווי הפרס הראשון הוכפל ועמד על 5,000 ל"י. באוקטובר 1957 שווי הפרס הראשון היה 10,000 ל"י, וההגרלה התקיימת אחת לשבועיים.

במרץ 1958 חולקו לראשונה, בנוסף לפרסים הכספיים, גם דירות שיכון חדשות לזוכים, ובהמשך הוכנס פרס נוסף - הגרלת טיסות חינם לאילת. מתוך הבנה שאין תחליף להגרלת כסף, החל מפעל הפיס להנפיק החל משנת 1960 כרטיסי "זוטא". לכל כרטיס הגרלה צורף ספח שכונה "זוטא", שאפשר לרוכש הכרטיס לזכות במקום בסכום כסף השווה למחיר הכרטיס.

 בית מפעל הפיס 

הנהלת מפעל הפיס שוכנת, מזה שנים רבות, ברחוב הפטמן 3 בתל אביב, בבניין ששימש גם את מרכז השלטון המקומי. משרדי חטיבת המחשוב נמצאים בעיר חולון. בשנת 2021 רכשה מפעל הפיס מהחברה לניהול קופת התגמולים והפנסיה של עובדי הסוכנות היהודית לארץ ישראל בע"מ את הבניין הצמוד לה, שהוגדר כמבנה לשימור, הפונה אל רחוב קפלן. זאת כחלק מביצוע תכנון מחדש של הקרקע באזור במטרה להקים בניין חדש למפעל הפיס תחת הבניין הקיים.

חלוקת ההכנסות
רווחי מפעל הפיס פטורים ממס הכנסה, ומוקצים בהתאם להיתר שניתן על ידי משרד האוצר אחת ל-5 שנים.

 תמיכה בקהילה 
מפעל הפיס היא חברה לתועלת הציבור, שכל רווחיה מחולקים לקהילה.

 אופן חלוקת הרווחים 
חלוקה ראשונה: הקצאה של 108 מיליון ₪ מתוך רווח מפעל הפיס עבור מלגות לסטודנטים ותמיכה בתרבות ואמנות ובנוסף הקצאה של 120 מיליון ₪ למוסדות ציבור ברשויות מקומיות אשר דירוגן במדד החברתי כלכלי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הוא 5 ומטה.

חלוקה שנייה: יתרת רווח מפעל הפיס לאחר החלוקה הראשונה יחולק באופן הבא:

 50% כיתות לימוד וגני ילדים.
 50% מענקים לרשויות מקומיות.

חלוקה שלישית: הכנסות המימון של מפעל הפיס יתווספו לחלוקה לרשויות המקומיות.

 תמיכה ברשויות מקומיות 
מפעל הפיס תומך בתחומי החינוך, בריאות, ספורט, תרבות, רווחה וקהילה ואיכות הסביבה כגון: הקמת תחנות לבריאות המשפחה, אולמות ספורט, כיתות לימוד ובתי ספר, מועדונים לנוער ומועדונים קהילתיים, אולמות לאירועי תרבות, מוזיקה ואמנות, מלגות לסטודנטים, פיס גינות ציבוריות ותוכניות הפעלה בתחומי הרווחה, נוער וצעירים ובריאות.

הקריטריונים לתמיכה במועצה מקומית:
גודל הרשות 50%
דירוג כלכלי - חברתי 25%
מרחק ממרכזי הערים הגדולות (תל אביב, ירושלים וחיפה) - 20%
שיעור המשרתים בצה"ל - 5%
בתחילת שנת 2019 הרחיב מפעל הפיס את יעדי הסיוע והוחלט לאפשר לרשויות המקומיות לנצל את התקציבים העומדים לרשותם לא רק עבור הקמת מבנים שיפוץ והצטיידות, אלא גם עבור הקצאת כספים לתוכניות ההפעלה קהילתיות, המהוות מפתח לחיזוק המרקם הקהילתי של התושבים, העלאת איכות החיים ושביעות הרצון שלהם.

התוכניות כוללות 3 מסלולים:

תוכניות הפעלה בתחומי הרווחה: הגיל הרך, נוער בסיכון, אוכלוסיות עם צרכים מיוחדים, אזרחים ותיקים, תוכנית לאומית לילדים ונוער בסיכון, סיוע במימון טיפולים, הרצאות, שעות הדרכה, אירועים שנתיים ועוד.

תוכניות הפעלה בתחומי נוער וצעירים: תמיכה בחינוך הבלתי פורמלי לרבות תנועות וארגוני נוער, משלחות, הכנה לשירות צבאי, תמיכה במרכזי צעירים ברשות

תוכניות הפעלה בתחום הבריאות: מימון מוקדים לשירותי רפואה דחופה בקהילה.

 קידום תרבות ואמנות 
החל משנת 2001 פועלת מועצת הפיס לתרבות ולאמנות שמטרתה לקדם כישרונות מבטיחים בתחומי אמנויות הבמה, קולנוע וניו מדיה, טלוויזיה, ספרות, אמנות חזותית ואמנות בקהילה. בכל שנה מחליטה המועצה מראש מהם הקולות הקוראים המיועדים לאמנים, גופי תרבות ורשויות מקומיות ומהן היוזמות ושיתופי הפעולה שהיא מקדמת. במסגרת זו ניתן מדי שנה "פרס ספיר לספרות" לכותר הטוב ביותר של השנה ולספר הביכורים הטוב ביותר ופרס מפעל הפיס לאמנויות ולמדעים ע"ש לנדאו בתחום המדע והאמנות. בנוסף, מפעל הפיס מקיים מדי שנה תחרות חיבורים תורניים לנשים וגברים במגזר החרדי והדתי לאומי.

 הענקת מלגות לסטודנטים 
מפעל הפיס פועל לקידום ההשכלה הגבוהה בישראל במגוון דרכים, למען בניית כוח חברתי משמעותי ולהצמחת מנהיגות צעירה בדגש על ערי הפריפריה החברתית והגאוגרפית של ישראל. בשנת 2006, ביוזמתו של ראש הממשלה דאז אריאל שרון ז"ל, אישר דירקטוריון מפעל הפיס בפעם הראשונה נתיב סיוע של מלגות לימודים לתואר ראשון.

משנת 2015 יוצא מפעל הפיס בכל שנה ב"קול קורא", שמטרתו להעניק מלגות בשיתוף הרשויות המקומיות. הזכאים למלגות הם סטודנטים אזרחי מדינת ישראל או תושבי קבע המבקשים ללמוד ומתחייבים להעניק שעות של תרומה לקהילה. המלגאים פועלים בעיקר בפריפריה במאות מיזמים שונים, שנועדו לצמצם את הפערים בחברה הישראלית ובין המרכז לפריפריה. התרומה לקהילה מתבצעת ברשויות המקומיות ובמגוון ארגונים ועמותות, וכוללת בין היתר סיוע בפרויקטים העוסקים בשילוב אנשים עם מוגבלויות, פעילות למניעת נשירה של נוער בסיכון מבתי הספר, מיצוי זכויות של ניצולי השואה ופעילות בתחום הבטיחות בדרכים. המלגאים מסייעים גם לאוכלוסיות של קשישים בבתי אבות ולמשפחות מעוטות יכולת ופועלים בתחומי הביטחון וההצלה (בתי חולים, המשמר האזרחי ומד"א). בנוסף הם מסייעים בחינוך ובהכוונה לשמירה על איכות הסביבה בבתי הספר, במתנ"סים, במועדוניות, במשמר האזרחי, במוסדות האקדמיים, בכפרים ובקהילות של סטודנטים, בבתי אבות ועוד.

מדי שנה מעניק מפעל הפיס בשיתוף הרשויות המקומיות כ-40,000 מלגות בכ-240 רשויות מקומיות, שמתורגמות ליותר מ-5,000,000 שעות התנדבות ותרומה לקהילה. במסגרת המיזם מוענקות מלגות לימודים בסך של 10,000 ₪ לכל מלגה, כאשר מחצית מהסכום (5,000 ₪) ממומן באמצעות הרשות המקומית ומחציתו השנייה (5,000 ₪) מוענקת על-ידי מפעל הפיס.

החל מהיתר 2017 נקבע כי יוקצה סך של 108 מיליון ₪ מתוך רווח מפעל הפיס עבור מלגות לסטודנטים וקידום תרבות ואומנות.

 פעילויות מיוחדות 
 מפעל הפיס בתקופת הקורונה 
בשנת 2020, עם פרוץ מגפת הקורונה, מפעל הפיס השקיע מעל 100 מיליון ₪ לטובת בתי החולים, רופאים ואזרחים. בין הפעילויות להן הוקצו תקציבים: הסבה למחלקות קורונה בבתי חולים, חדרי מנוחה לרופאים, סיוע מיידי לטובת אספקת מוצרים בסיסיים לאזרחים ותיקים ואוכלוסיות נוספות בסיכון, סיוע לרשויות בדירוג חברתי-כלכלי נמוך (1-4) עבור צרכים חיוניים, סיוע למערך התמיכה הנפשית של ער"ן במטרה להרחיב את פעילות העמותה בימי המשבר ולהנגיש את השירות גם לאוכלוסיית דוברי הערבית, הרוסית, קהילת יוצאי אתיופיה והחברה החרדית וסיוע לרכישת 14,000 טאבלטים לתלמידים בכ-190 רשויות. 

 סיוע במלחמת חרבות ברזל 
עם תחילת מלחמת חרבות ברזל מפעל הפיס העביר לרשויות המקומיות בדרום ובצפון מאות מיליוני שקלים לצורך טיפול במפונים. זאת במסגרת התמיכה והסיוע בתקופת המלחמה, שכללו תקציבים ומיזמים מיוחדים לאור הצרכים שעלו מהשטח.

 תקציבים ופעילויות מרכזיות 
 סיוע מיוחד בתקציבים לרשויות מקומיות במרחב עוטף עזה ובגבול ישראל–לבנון.
 סיוע בציוד חירום ומרחבים מוגנים.
 מלגות לסטודנטים מתנדבים בתחום החקלאות, פעילות התנדבותית ביישובים צמודי גדר וכן סיוע למשפחות מילואים.
 תמיכה וליווי לנפגעי פסטיבל נובה ופסיידאק ובני משפחותיהם.
 מיזמים רבים בנושאי שיקום והנצחה.
 סיוע מטעם מועצת הפיס לתרבות ואמנות: קיום פעילות תרבות במרכזי פינוי לתושבי הצפון והדרום שפונו וכן פעילות בעלת אופי של ריפוי לרשויות שתושביהן נפגעו או פונו.

 סיוע במסגרת מלחמת "עם כלביא" 
 מענקי סיוע לרשויות מקומיות המטפלות באוכלוסייה מפונה - בהיקף כולל של עד 20 מיליון ₪.
 תמיכה בסך של מיליון ₪ לעמותת ער"ן – להקמת מרכז חירום תפעולי ארצי למתן תמיכה נפשית והפעלת מוקד מתנדבים.
 החמ"ל הסגול – מוקד לסיוע לאנשים עם מוגבלות ולמשפחות לילדים עם צרכים מיוחדים, הכולל פתרונות בתחום ההנגשה, הליווי הרגשי ומידע.
 פרויקט "עוטפים" – בשיתוף ארגוני הגג של אמני ישראל, במסגרתו עשרות אמנים מגיעים אל מוקדי פינוי ובתי מלון בכל הארץ, ויוצרים חוויות מחזקות ומשמחות עבור ילדים, נוער, מבוגרים וקשישים.
 מיזם "קצת אוויר" - בשיתוף קבוצת ידיעות אחרונות והקואליציה הישראלית לטראומה: מעניק מקום ומרחב לאתגרים הנפשיים בצל המלחמה באמצעות הנגשת כלים וטיפים להתמודדות.
 שימוש במלגאי מפעל הפיס ככוח מסייע ברשויות המקומיות.

הגרלות מפעל הפיס
מפעל הפיס מפעיל מספר סוגים של הגרלות.
+הכנסות מפעל הפיסאחוז הפרסים הכלליזכיות כלליות (מיליוני שקלים)הכנסות (מיליוני שקלים)שנה63.7%5,6758,9152023

 לוטו 
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת הלוטו משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת הלוטו עד שנת 2018
שמאל|ממוזער|200px|כרטיס הגרלה שבועי משנת 1976. לשונית הגרלת ה"זוטא" שנשארה, מצביעה על כך שהכרטיס לא זכה בהגרלה זו
250px|ממוזער|שמאל|כרטיס השתתפות בהגרלת לוטו של מפעל הפיס בישראל (מימין) וטופס לבחירת מספרי ההגרלה על ידי המשתתף (משמאל)
הגרלת הדגל של מפעל הפיס, הושקה בשנת 1968. הלוטו מציע את הפרסים הגבוהים ביותר בעולם ההגרלות בישראל. הגרלה הנערכת פעמיים או שלוש פעמים בשבוע (שלישי ומוצ"ש ולעיתים חמישי) בה על המשתתף לנחש 6 מספרים שיעלו בגורל מתוך 37 מספרים ומספר נוסף אחד (הקרוי "מספר חזק") מתוך 7 מספרים. סיכויי הזכייה בפרס הראשון, בניחוש של טבלה בודדת עומדים על 1 ל-16,273,488.

עלות טבלה בלוטו היא 3 ש"ח, ויש למלא לפחות 2 טבלאות.

אחוז ההחזר התאורטי בהגרלת הלוטו עומד על כ-62.5% בהגרלה זו. במקרה שאין זוכים ברמות הפרס הראשון והשני הפרסים עולים בהתאם לתוכנית ההגרלה. סיכוי הזכייה בפרס הראשון הוא: 1 ל-8,136,745.
הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח ומעלה לטבלה בודדת הוא: כ-1 ל-24.

בהגרלה ניתן לשלוח טפסים שיטתיים , בהם השחקן יכול לסמן יותר משישה מספרים בטבלה או לבחור כמה מספרים חזקים בבת אחת.

בשנת 2007 השיק מפעל הפיס את מסלול הדאבל לוטו – מסלול נוסף שבו מחיר כל טבלה הוא כפול לעומת טבלה בטופס רגיל ובהתאמה הפרס מוכפל פי שניים בכל רמת פרס. אם הפרס הרגיל בהגרלת הלוטו עומד על 10 מיליון ש"ח, למשל, אז משתתף שבידו טופס דאבל לוטו יכול לזכות בעד 20מיליון ש"ח. טופס דאבל לוטו אינו משנה את סיכויי הזכייה או את שיעור ההחזר, אך כאמור מכפיל את סכום הזכייה שניתן לקבל בכל אחת מרמות הפרסים.
 הפרס הראשון המינימלי בלוטו הרגיל עומד על 5 מיליון ₪ ובלוטו הכפול, "דאבל לוטו", הפרס הראשון המינימלי הוא 10 מיליון ₪ (כל הסכומים בפסקה זו הם לפני ניכוי מס הכנסה).
הפרס הראשון המקסימלי בלוטו הרגיל עומד על 40 מיליון ₪ וב"דאבל לוטו" הפרס הראשון המקסימלי הוא 80 מיליון ₪. (לתקופה מסוימת הפרס הראשון המקסימלי היה מוגבל ל-28 מיליון ₪ בלוטו ועד 56 מיליון ₪ בדאבל לוטו. לפני כן לא הייתה הגבלה על גובה הפרס הראשון). הפרס הגבוה ביותר שחולק היה בסכום של 80 מיליון ₪ ב"דאבל" לוטו. הפרס הראשון מצטבר מהגרלה להגרלה בסכומים משתנים, (לפחות מיליון ש"ח). כשהפרס הראשון מגיע למקסימום, הוא נשאר קבוע ועם זאת פרסי המשנה גדלים (רמות 8-3) ב-50%, דבר המשפר משמעותית את אחוז ההחזר.
 הפרס השני (6 מספרים בלי המספר החזק) גם הוא פרס מצטבר המתחיל מ-750,000 ₪ וגדל בסכום זהה מהגרלה להגרלה אם לא נמצא/ו זוכה/זוכים ברמת פרס זו.
 לשאר הפרסים, מוקצים סכומים שנקבעים ע"פ הכנסות מפעל הפיס ומתחלקים באופן משתנה בין רמות הפרס השונות וזאת מלבד רמת הפרס השמינית, המינימלית, של 3 ניחושים נכונים הנשארת קבועה ועומדת על 10 ₪ בלוטו הרגיל ו-20 ₪ ב"דאבל לוטו".

מפעל הפיס נוהג לשמור על אנונימיות הזוכים בפרס הראשון בהגרלה, בניגוד לנהוג בשאר העולם. תמונת הזוכים מפורסמת כאשר הם עוטים מסכת נייר.

טבלת הזכיות האפשריות בהגרלת הלוטו:
{| class="wikitable mw-collapsed"
|-
!רמתהפרס!!כמות המספריםשצריך לנחש!!≈הקצאה מכלל ההכנסות!!הסתברות  ≈1 ל-!!הסתברותכללית≈1 ל-!!הסתברות החל מרמתפרס זו ומעלה ≈1 ל-||כמותהצירופיםהאפשריים(מתוך 16,273,488)
|-
|ראשון||6 +||22%-32%||16,273,488||rowspan="2"|2,324,784||16,273,488||1
|-
|שני||6||3.87%~||2,712,248||2,324,784||6
|-
|שלישי||5 +||1.8%||87,492||rowspan="2"|12,499||84,319||186
|-
|רביעי||5||1.6%||14,582||12,432||1,116
|-
|חמישי||4 +||2.14%||2,333||rowspan="2"|333||1,964||6,975
|-
|שישי||4||4.3%||389||325||41,850
|-
|שביעי||3 +||7%||181||rowspan="2"|26||116||89,900
|-
|שמיני||3||14.29% בממוצע||30||24||539,400
|-
|סך הכול:||8 רמות פרס||57%-67%||||||||679,434|-
| colspan="7" style="text-align:center" ;" |סיכויי הזכייה בפרס כלשהו כ-1:12 בשליחת טופס מינימלי של 2 טבלאות
|-
|אין זכייה||2 +||0.00%||34.48||rowspan="2"|4.93||14.13||471,975
|-
|אין זכייה||2||0.00%||5.75||4.09||2,831,850
|-
|אין זכייה||1 +||0.00%||15.96||rowspan="2"|3.25||2.28||1,019,466
|-
|אין זכייה||1||0.00%||2.66||1.46||6,116,796
|-
|אין זכייה||0 +||0.00%||22.10||rowspan="2"|3.16||1.37||736,281
|-
|אין זכייה||0||0.00%||3.68||1||4,417,686
|}

 שינויים בהגרלת הלוטו לאורך השנים 
מבנה הגרלת הלוטו שונה מספר פעמים, ובכל עת הייתה למשחק מטריצה שונה. מבנה המטריצה וסיכוי הזכייה בפרס הראשון בכל אחד מהמבנים:
 לוטו: בין 1993 ליולי 2000, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 49 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,983,816).
 לוטו סופר בול: מיולי 2000 ועד מרץ 2004, היה על הלקוח לנחש 6 מספרים מתוך 45 מספרים + אופציה לניחוש אות אחת מתוך 5 אותיות בתוספת תשלום (סיכויי הזכייה: 1 ל-8,145,060 וסיכוי זכייה של 1 ל-40,725,300 לפרס גבוה יותר, בניחוש אות אחת מתוך 5).
 לוטו מספר חזק: בין מרץ 2004 לפברואר 2009, היה על המשתתף לנחש שישה מספרים מתוך 34 + "מספר חזק" אחד מתוך 10 (סיכוי הזכייה: 1 ל-13,449,040).
 לוטו החדש: מ-28 בפברואר 2009, היה על הלקוח לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 8 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-18,598,272).
 לוטו החדש בשינוי מתכונת ההגרלה: מאז אמצע מאי 2011, על המשתתף לנחש שישה מספרים מתוך 37 מספרים + מספר חזק אחד מתוך 7 מספרים (סיכוי הזכייה: 1 ל-16,273,488).

 הגרלת אקסטרה (Extra) 
101px|שמאל|סמל הגרלת Extra
הגרלת אקסטרה היא הגרלה הנלווית ללוטו ובה רשאי להשתתף כל מי שרוכש כרטיס לוטו בעל 2 טבלאות לפחות וזאת על ידי סימון על-גבי הטופס במקום המיועד לכך (בפינה השמאלית התחתונה של טופס הלוטו). עלותה של השתתפות בהגרלת האקסטרה היא 6 ש"ח.
סימון המספרים באקסטרה נעשה באמצעות בחירה אוטומטית ואקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס בלבד ולא ניתן לבחור את המספרים בצורה ידנית, ישנה אפשרות שהצירופים המופקים יהיו זהים.
בהגרלת האקסטרה יש לנחש 6 ספרות, כאשר ערך הספרות נע בין 1 ל-7 וניחוש הספרות צריך להיות בסדר ובמיקום המדויקים.
בהגרלה זו הפרס הראשון הוא קבוע על-סך 60,000 ₪ ואינו מתחלק בין הזוכים. ישנם גם פרסים קבועים משניים, הנעים בין 10 ₪ בניחוש של 2 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים לבין 1,000 ₪ בניחוש 5 ספרות בסדר ובמיקום המדויקים.
הסיכוי לזכות בפרס הראשון בהגרלת האקסטרה לכרטיס בודד הוא אחד ל-117,649, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ־1 ל-4.83 (כ־20.7%) ואחוז ההחזר עומד על כ-56.06%.

טבלת הזכיות האפשריות באקסטרה:
רמת הפרסכמות המספריםשצריך לנחשהפרסכמות הצירופיםהאפשריים(מתוך 117,649)הסתברות  ≈ 1 ל-הסתברות החלמרמת פרס זו ומעלה ≈ 1 ל-≈ אחוז החזרסיכום אחוז ההחזרמרמת פרס זו ומטה ≈ראשונה660,000 ₪1117,649117,6498.50%56.06%שנייה51,000 ₪363,268.033,179.705.10%47.56%שלישית475 ₪540217.87203.905.74%42.46%רביעית315 ₪4,32027.2324.029.18%36.72%חמישית210 ₪19,4406.054.8327.54%27.54%סך הכול:5רמות פרסתוחלת של כ־3.36 ₪בממוצע לכל טבלה24,3374.834.8356.06%אין זכייה1-46,6562.521.660%אין זכייה0-46,6562.5210%

מכיוון שקיימת חובה למלא ביחד עם האקסטרה גם שתי טבלאות לוטו לפחות, אזי הסיכוי לזכות בפרס הראשון בלוטו או בפרס הראשון באקסטרה בטופס המכיל 2 טבלאות לוטו וצירוף אקסטרה בודד הוא כ-1 ל-115,972.16 וכן הסיכוי לגרוף פרס המתחיל מ-60 אלף ש"ח ועד לגובה הפרס הראשון בלוטו בטופס מינימלי הכולל השתתפות בהגרלת אקסטרה הוא כ-1 ל-106,835.84. - הסיכוי לזכות בפרס כלשהו המתחיל מ-10 ש"ח (כאשר כל טופס המכיל 2 טבלאות ואקסטרה עלותו 12 ₪) הוא: כ־1 ל-3.44 טפסים (כ־29.07%) ואחוז ההחזר נע סביב כ-56% ומעלה.

 צ'אנס 
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת צ'אנס משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת צ'אנס עד שנת 2018
הגרלת הצ'אנס הושקה על-ידי מפעל הפיס ב-1994. ההגרלה המתקיימת שבע פעמים בכל יום חול, שלוש פעמים ביום שישי ופעמיים במוצאי שבת. עקרון ההגרלה מבוסס על משחק קלפים. הקלפים המשתתפים במשחק הם A, J, K ו-Q (אס, נסיך, מלך ומלכה) והמספרים 7,8,9 ו-10. מפעל הפיס מגריל בכל הגרלה ארבעה קלפים, כאשר כל קלף מוגרל מסדרת הקלפים שצוינה
(משמאל לימין: ♣ ♦ ♥ ♠). בהגרלה זו יש לנחש איזה צירוף קלפים יעלה בגורל, כאשר יש אפשרות לנחש קלף בודד, שני קלפים, שלושה, או ארבעה קלפים. השחקן יכול לבחור סכומי הימור שונים (בכפולות של 5 שקלים), ומכפיל הפרס גדול יותר ככל שהצירוף אותו הוא מנחש ארוך יותר.ישנו גם טופס "רב-צ'אנס" הנחשב לפופולרי יותר, במסגרתו ניתן לזכות בפרס של פי 1,000 מסכום ההימור לעומת פי 2,000 בטופס "צ'אנס 4", אך הוא כולל פרסים משניים גדולים יותר.

טבלאות הזכיות האפשריות בצ'אנס:
טבלת סיכויי הזכייהטבלת מכפילי הפרסכמות הקלפיםשצריך לנחשרב צ'אנסצ'אנס 4צ'אנס 3צ'אנס 2צ'אנס 1רב צ'אנסצ'אנס 4צ'אנס 3צ'אנס 2צ'אנס 141/4,0961/4,096---x1,000x2,000---328/4,09628/4,0961/512--x20x8/10x300--2294/4,096294/4,09621/5121/64-x2x5/10x7/10x30 -11,372/4,0961,372/4,096147/51214/641/8x5/10x2/10x3/10x5/10x5הסיכוי לפרסכלשהו:1:2.42(41.38%)1:2.42(41.38%)1:3.03(33.01%)1:4.27(23.44%)1:8(12.5%)אין זכייה2,401/4,0962,401/4,096343/51249/647/8אחוז ההחזר69.19%59.66%70.08%57.81%62.5%

 פיס 777 
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת פיס 777 משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת פיס 777 עד שנת 2018
הגרלה המתקיימת פעמיים ביום (למעט בשישי ומוצ"ש) בה על המשתתף לנחש שבעה מספרים מתוך שבעים מספרים בטבלה, כאשר בכל הגרלה עולים בגורל 17 מספרים מתוך ה–70. גם להגרלה זו קיימים טפסים שיטתיים בהם המשתתף יכול לסמן 8 או 9 מספרים בטבלה. אם הוא מצליח לנחש 8 מספרים מתוך ה-17 שעלו בגורל הוא יכול לזכות במעל 560,000 ש"ח (70,000 כפול 8). אם המשתתף מצליח לנחש 9 מספרים מתוך ה-17 שמוגרלים הוא זוכה בסכום של 2,520,000 ש"ח (70,000 כפול 36). המשתתף אינו מאבד מזכייתו אם משתתפים אחרים הצליחו לנחש את הרצף נכונה גם הם. כך, אם שני משתתפים גילו את רצף כל אחד מהם זוכה ב-70 אלף שקל והפרס אינו מתחלק. בנוסף, בפיס 777 הרגיל, ישנו פרס למי שלא ניחש אף מספר (אפס מספרים) ששוויו 5 ש"ח.

להגרלת פיס 777 מקצה מפעל הפיס סכום מרבי לכיסוי סך-כל הפרסים הראשונים. לכל הגרלה והגרלה מוקצים פרסים בסך כולל של 15,000,000 ₪. אם בהגרלה מסוימת מספר הזוכים בפרס הראשון הוא יותר מ-214 זוכים (לא שכיח) אזי יקבלו כל הזוכים בפרס הראשון סכום יחסי המתקבל מחלוקת הסך: 15,0000,000 ש"ח למספר הזוכים בפרס הראשון באותה הגרלה. אף על פי כן, בשלב כלשהו של המכירה מפעל הפיס רשאי לחסום ולמנוע השתתפות של צירופים מסוימים מלהשתתף בהגרלה.

הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 777 הרגיל לטבלה בודדת הוא 1 ל-61,640, הסיכוי לזכות בפרס כלשהו הוא כ-1 ל-2.87 (כ-34.8%) ואחוז ההחזר עומד על כ-59.55%.

טבלת הזכיות האפשריות בפיס 777:
רמת הפרסכמות המספריםשצריך לנחשהפרסכמות הצירופיםהאפשריים(מתוך 1,198,774,720)≈ הסתברות1 ל-≈ הסתברות החל מרמת פרס זו ומעלה1 ל-≈ אחוז ההחזר סיכום אחוז ההחזרמרמת פרס זו ומטה ≈ראשונה770,000 ₪19,44861,64061,64016.22%59.55%שנייה6500 ₪655,9281827.601,774.973.91%43.33%שלישית550 ₪8,527,064140.58130.275.08%39.42%רביעית420 ₪55,753,88021.5018.4613.29%34.34%חמישית35 ₪199,121,0006.024.5411.86%21.05%שישית05 ₪154,143,0807.782.879.18%9.18%סך הכול:6רמותפרסתוחלת של כ־4.17 ₪בממוצע לכל טבלה418,220,4002.872.8759.55%אין זכייה2-390,277,1603.071.480%אין זכייה1-390,277,1603.0710%

 פיס 123 
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת פיס 123 משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת פיס 123 עד שנת 2018
הגרלה יומית בה על המשתתף לנחש רצף בן שלוש ספרות העולה בגורל (בו כל ספרה מוגרלת מהסדרה 0 ועד 9). הרצף הנמוך ביותר שיכול לעלות בגורל הוא 000 והגבוה ביותר הוא 999, כך שסיכוי הזכייה בפרס הראשון לטבלה בודדת הוא אחד לאלף. במשחק קיימת רמת פרס אחת בלבד, אם השחקן מנחש נכונה את הרצף המורכב משלוש ספרות בסדר המדויק, אז הוא זוכה בסכום ההימור שלו כפול 600.

הפרס אינו מתחלק בין הזוכים, ומתייחסים לכל שחקן כאילו הוא השחקן היחיד.

הסיכוי לזכות בפרס הראשון בפיס 123 הוא 1 ל-1,000 צירופים, אחוז ההחזר הוא 60% (תוחלת של 60 אגורות על כל שקל שמשקיעים).

הזכיות האפשריות בפיס 123 :
 רמת הפרס  תיאור  מכפיל הפרס  כמותהצירופיםהאפשריים(מתוך 1,000)  הסתברות ≈ 1 ל- הסתברות החל מרמת פרס זו ומעלה ≈ 1 ל -  ≈אחוז ההחזר רגיל  ניחוש של שלוש הספרותבסדר המדויק 600 x 1  1,000  1,000(1/1,000)  60%

 חישגד 
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת חישגד משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת חישגד עד שנת 2018
(מקור השם הוא הלחם בסיסים של המילים "חיש" ו"גד" – מזל מהיר).

הגרלה באמצעות כרטיס גירוד עשוי קרטון עם ציפוי אלומיניום, אשר אוטם את הכרטיס ומייצר אפקטים ויזואליים. מפעל הפיס השיק את חישגד בשנת 1979 והיה אחד ממפעלי ההגרלות הראשונים בעולם מחוץ לארצות הברית אשר השיקו כרטיסי גירוד.

חישגד מאפשר זכייה מיידית בסכום נקוב, וכולל סוגים שונים של כרטיסים הנבדלים זה מזה בעולם התוכן, בעיצוב, בגובה הפרס הראשון ובמחיר המשחק. סכום הזכייה הוא משווי מחיר הכרטיס ועד מיליון ₪, על פי סוג הסדרה.

בכל כרטיס יכולים להיות מספר משחקים שונים כאשר המכנה המשותף הוא שלמעשה הכרטיסים הזוכים קבועים מראש, ויש לגרד את שכבת הציפוי מעל הכרטיס כדי לחשוף את הציור או המספר וכדומה, המודפסים מתחתיו. סיכוי הזכייה משתנים מסדרה לסדרה ומפורסמים באתר האינטרנט של מפעל הפיס. בממוצע כל כרטיס רביעי עשוי לזכות בפרס כלשהו.

בכל סדרה יש מספר פרסים גדולים ועוד מאות אלפי פרסים שונים בהתאם למבנה סל הפרסים של הסדרה, כפי שמפורסם באתר האינטרנט של מפעל הפיס. לכן, כאשר שחקן מגרד כרטיס עם פרס הגדול אין לכך כל משמעות מעשית עבור שאר המגרדים. הזכייה היא בהתאם לכללי כל אחד מהמשחקים השונים, ולפי הציורים או המספרים שנחשפו. הפרסים מודפסים באופן אקראי לחלוטין על פני כל הסדרה.

בשנת 2007 השיק מפעל הפיס תחרות של עיצוב כרטיסי חישגד. האדם שעיצב את הכרטיס שזכה בתחרות זכה ב-10,000 ש"ח וזכה לראות את הכרטיסים שעיצב מופיעים בדוכני מפעל הפיס.

ב-2001 הוגשה תובענה ייצוגית כנגד מפעל הפיס, על הטעיית צרכנים לכאורה, כיוון שכרטיסי הגרלה יכולים להימכר גם אחרי שהפרסים חולקו, כאשר שאר כרטיסי ההגרלה אינם מניבים פרסים עוד.מאז, מפעל הפיס מפרסם על גבי כל כרטיסי החישגד את המשפט "כרטיס זה עשוי להימכר לך גם לאחר שהפרס/ים ראשון/נים שולם/מו".

 מועדון מנוי הפיס 
150px|שמאל|ממוזער|סמל מפעל המנויים משנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל מנוי פיס עד שנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל מפעל המנויים עד שנת 2018
תוכנית המנויים של מפעל הפיס פועלת מאז שנות ה־50, והיא אחת מתוכניות ההגרלה הוותיקות והפופולריות בישראל.

במסגרת התוכנית מנויי מפעל הפיס משתתפים בהגרלות שבועיות קבועות הנושאות מגוון פרסים. הפרסים הראשונים והחודשיים מוגרלים בין המנויים בשיטת "הזכייה המובטחת" (Must Win), שעל פיה הפרסים מחולקים בין המנויים בוודאות, ואינם נצברים להגרלה הבאה.

לכל מנוי יש מספר מזל אישי בן שש ספרות. המספר מלווה את בעל הכרטיס בכל ההגרלות ומשתתף בעבורו באופן אוטומטי בהגרלות, המתבצעות באופן ממוחשב. בכל חודש מספר המזל משתתף בחמש הגרלות ובהגרלת בונוס חודשית נוספת.

 סוגי הגרלות ופרסים 
 הגרלות שבועיות וחודשיות: מתקיימות בשיטת "הזכייה המובטחת" (Must Win), כלומר כל הפרסים מחולקים בוודאות בין המנויים, ללא צבירה להגרלה הבאה.
 פרסים כספיים: לצד פרסים כספיים בסכומים של 100 ל-5,000 ש"ח, בכל חודש זוכים מנויים בפרסים ראשונים בשיטת "הזכייה המובטחת" בסכומים שנעים בין 10,000 ₪ ל-1.5 מיליון ש"ח בכל חודש.
 חופשות לחו"ל: מדי חודש 75 מנויים זוכים בחופשה זוגית בניו יורק.
 הטבות צרכניות: המנויים זכאים להנחות בתחומי תרבות, פנאי, קולנוע, מזון מהיר, מופעים, אטרקציות ונופשים בארץ ובחו"ל.

בשנת 2019 השיק מפעל הפיס מועדון לקוחות המיועד למנויי הפיס. המועדון נחשב כיום לאחד ממועדוני הצרכנות הגדולים בישראל, והוא מהווה חלק מהפעילות החברתית הרחבה של מפעל הפיס בתחומי התרבות, החינוך והקהילה.

המועדון מעניק מגוון רחב של הטבות והנחות בתחומי תרבות, פנאי, תיירות וצרכנות, לרבות הנחות ברכישת כרטיסים למופעים, הצגות וסרטים, בהזמנת נופשים בארץ ובחו"ל, במזון מהיר וברשתות קמעונאות. בנוסף נערכים עבור חברי המועדון פסטיבלים, מבצעים והטבות ייחודיות במועדים נבחרים ולאורך השנה כולה.

הגרלות שמכירתן הופסקה או הושהתה
 קינו (Keno) 
200px|ממוזער|שמאל|הסמליל ששימש לתקופה קצרה עד לביטול ההגרלה בשנת 2018
150px|שמאל|ממוזער|סמל הגרלת קינו
פעילות הגרלת הקינו הופסקה ב-23 בנובמבר 2018. בהתאם להנחיות משרד האוצר צומצמה תדירות עריכת ההגרלה ולבסוף הוחלט לבטלה. ההגרלה נערכה באמצעות בחירה אקראית של המספרים על ידי מחשב מפעל הפיס.

 פיס פלייס (Pais Place) 
150px|שמאל|סמל הגרלת חישגד אלקטרוני
ממוזער|150px|סמל נקודות המכירה בהן מוצבות מכונות חישגד אלקטרוני
"חישגד אלקטרוני" היא הגרלה המבוצעת באמצעות מכונות מזל אלקטרוניות בהן מסכי מגע. במכונות מזל אלה היו מספר סוגים של משחקים, שהשחקן היה יכול לבחור מתוכם. עקרון ההגרלה הוא חשיפת כרטיס גירוד המוצג על מסך מגע.

פיס 123 (במתכונת קודמת)
150px|שמאל|סמל הגרלת פיס 123

עד 16 בספטמבר 2015, לצד ההימור הרגיל, בעל רמת פרס אחת, במשחק 123 הייתה קיימת אפשרות להימור "משולב" בעל רמות פרס משניות. החל מ-17 בספטמבר 2015 אפשרות זו הופסקה.

ההגרלה הגדולה
בנוסף להגרלות הקבועות נהג להגריל מפעל הפיס מדי שנה, מאז יובל ה-50 להיווסדו, פרס גדול מהרגיל העומד על 50 מיליון ש"ח. ההגרלה זוכה לתהודה תקשורתית וציבורית גדולה.

 המכונות המשמשות לביצוע הגרלות מפעל הפיס 
הגרלות מפעל הפיס נערכות במכונות מבית חברת "Smartplay International":
 הגרלת הלוטו והמספר החזק נערכות באמצעות מכונה דו-ראשית הקרויה Jupiter 2, המתוכננת לערבל עד 50 כדורים ולהגריל עד 8 כדורים בהגרלת הלוטו, ולערבל עד 12 כדורים בהגרלת "המספר החזק".
 הגרלת "פיס 777" נערכת באמצעות מכונה הקרויה "Saturn", המתוכננת לערבל עד 80 כדורים.
 הגרלות ה"צ'אנס" ו"פיס 123" נערכות בצמד של 3–4 מכונות הקרויות "Neptune", אשר צפויות להיות מוחלפות במכונות חדשות הקרויות MDG-4.
 הגרלת ה"אקסטרה" נערכת במכונה הקרויה 6 Mercury.
 הגרלת "תוכנית המנויים" נערכת באמצעות מחשב הגרלה העומד בדרישות תקן אבטחת מידע, בעל תוכנת מחולל מספרים אקראיים.

 כללי הפעילות העיקריים בהגרלות 
לפי החוק, מותר למכור כרטיסי הגרלה לבגירים, מגיל 18, בלבד. הזכיות, החל מסכום מסוים, חייבות במס הכנסה (ראו מיסוי להלן).

פרט להגרלת תוכנית המנויים, וכן להגרלות במשחקים דורשי זיהוי (הקלדת 4 ספרות אחרונות של תעודת הזהות) בהתאם לכללים, הפרס ניתן "למוכ"ז" (ראשי תיבות של "למוסר כרטיס זה"), כלומר למחזיק הכרטיס בפועל, המציג אותו בפני מפעל הפיס בתוך תקופה הקבועה בתקנון לכל אחד מהמשחקים – לא בהכרח למי שרכש את הכרטיס. מספר תביעות משפטיות כבר התנהלו בישראל בין אנשים שרכשו במשותף כרטיס, והתגלעה ביניהם מחלוקת על חלוקת כספי הזכייה, או בשאלת הבעלות האמיתית על הכרטיס הזוכה.

החל מסוף יולי 2013, בהחלטת לשכת החשבת הכללית במשרד האוצר, חלה חובה על המשתתפים אשר ממלאים טופס הגרלה במשחק מקוון, העשוי לזכות בפרס הגבוה מסכום מסכום מסוים (נכון להיום 15,000 ₪ ומעלה), להקליד את 4 הספרות האחרונות של מספר הזהות שלהם בעת משלוח הטפסים. זאת על מנת למנוע הלבנות הון, סחר אסור בכרטיסים זוכים ועוד.
אם המספר שהוקלד אינו תואם למספר הזהות של הטוען לפרס זה, תשלום הזכייה ייעשה בכפוף לאישור הרגולטור ובהתאם להנחיות הקבועות במפעל הפיס.

הגרלות מפעל הפיס המנוהלות, מפוקחות ומבוקרות על ידי הוועדה המפקחת על ההגרלות. הוועדה מורכבת משלושה נציגים – נציג המפעל, רו"ח ונציג ציבור. רו"ח ונציג הציבור הם חיצוניים ואינם עובדי הארגון.

בכל הגרלה נרשם פרוטוקול הגרלה אשר ייחתם על ידי חברי הוועדה המפקחת על ההגרלה הנוכחים באותה הגרלה, ורק פרוטוקול זה יחייב את המפעל.

 מדיניות משחקים באחריות 
בשנת 2003 אימץ מפעל הפיס את מדיניות "משחקים באחריות" כערך מרכזי המחייב את כלל עובדי המפעל, זכייניו ומשווקיו. מדיניות זו פותחה בהתאם לסטנדרטים הבינלאומיים המחמירים של ארגון ההגרלות האירופי ושל ארגון ההגרלות העולמי. שני הארגונים גיבשו תקן בינלאומי לאחריות חברתית, המחייב את כל מפעלי ההגרלות החברים בהם. מפעל הפיס נמנה עם עשרות מפעלי ההגרלות הראשונים בעולם שעברו את המבדקים הבינלאומיים בהצלחה וזכו בתו התקן היוקרתי.

במסגרת אחריותו החברתית, ובהתאם לדרישות היתר הפעילות שניתן למפעל הפיס על-ידי משרד האוצר, שם מפעל הפיס דגש מיוחד על מניעת מכירת מוצרי הגרלה לקטינים, מתוך הבנה כי אוכלוסייה צעירה פגיעה במיוחד ודורשת הגנה. בהתאם לכך, מפעל הפיס מיישם במשך שנים מדיניות המגבילה את גיל המשתתפים בהגרלות ל-18 ומעלה, ובשנת 2008 הפך איסור זה לחוק בכנסת.

 סיוע, טיפול ומניעה 
פעילות מפעל הפיס בתחום מתמקדת ביצירת שיתופי פעולה עם עמותות, משרדי ממשלה ועוד במטרה להרחיב את הידע והמענה הטיפולי בתחום וכן להעמיק את המודעות לסיכונים הכרוכים בהימורים מופרזים. מפעל הפיס שותף במימון מרכזי טיפול ברחבי הארץ והקמת המרכז הלאומי לבריאות הנפש בירושלים וזאת לצד מהלכים להעלאת המודעות לסכנת התמכרות.

מפעל הפיס מממן טיפולי גמילה לאנשים שידם אינה משגת לשאת בעלות הטיפול. בנוסף, הוא מפעיל "קו חם" בשיתוף עמותות כגון "אפשר" ו"הדרך", המעניק סיוע טלפוני ראשוני למכורים ובני משפחותיהם. בנוסף, נערכים ימי הכשרה לעובדים סוציאליים, וכן כנסים וימי עיון לצורך הסברה ופעילויות מניעה לקהלים שונים.

 מחקרים ומערכי פרסום 
במסגרת אחריותו החברתית מפעל הפיס פועל גם במימון וקידום מחקרים אקדמיים להבנת בעיית ההימורים והשפעותיה החברתיות וכן במימון מערכי פרסום והסברה ומערכים חינוכיים לקבוצות גיל ואוכלוסיות שונות בערוצי התקשורת השונים.

 מערך המכירות 
250px|שמאל|ממוזער|דוכן מפעל הפיס בתל אביב, 1952
מפעל הפיס מוכר את מוצריו באמצעות כ-2,500 נקודות מכירה ברחבי הארץ, בחלוקה לשלושה ערוצים עיקריים:
 ביתנים ייעודיים ברחובות, במרחב הציבורי הפתוח, בבעלות מפעל הפיס.
 דלפקי קניונים: דלפקים הנמצאים בתחמי מסחר סגורים, בבעלות מפעל הפיס.
 חנויות פרטיות.

רשאי למכור את מוצרי מפעל הפיס אך ורק מי שניתן לו זיכיון וזאת רק לאחר שעבר הסמכה על-ידי הפיס, הזיכיון שניתן לו מתחדש אחת לשנה. הכנסת הזכיין היא אחוז ממחזור המכירות.

 התפתחות הביתנים לאורך השנים 
טקסט=|ממוזער|דוכן של מפעל הפיס בחיפה
שנות ה-50: הוצבו דוכני מתכת עם ויטרינות זכוכית וגג מאזבסט, יוזמה של י' גולדברג מתל אביב, במטרה להסדיר את מכירת הכרטיסים, אשר עד אז בוצעה על-ידי רוכלים.

שנות ה־70 וה־80: הוצבו דוכנים כתומים-כחולים שעיצב צבי לישר. עיטור "אבק כוכבים" נבחר בהשראת "כוכב המזל" של א' לצ'ניסקי.

 עיצוב הדוכנים והתאמה למרחב הציבורי 
בשנת 2024 החל מפעל הפיס במהלך לעיצוב מחודש של דוכני המכירה, מתוך מטרה לשלבם באופן אסתטי והרמוני במרחב העירוני. הדגם החדש, שעוצב על-ידי סטודיו זהבי, בנוי בצורת גליל מודרני בצבע אפור, עם גגון קל משקל המצופה בלוחות פלסטיק שקופים למחצה. כמו כן, השימוש בניירת הופחת משמעותית על-ידי התקנת מסכים דיגיטליים לפרסום השוטף. העיצוב החדש מחליף את הדוכנים הכתומים-כחולים שאפיינו את העשורים הקודמים, ומאופיין בשפה עיצובית שקטה ומודרנית.

 ביקורת 
תשלומים לבכירי מפעל הפיס
ההוצאות של מפעל הפיס על משכורות בכיריה והדרכים בהן התמיכות חולקו היו מושא לביקורת חוזרת ונשנית מצד התקשורת בישראל ומבקר המדינה.

התפלגות מיקום התחנות
בחינת היחס בין נקודות המכירה למספר תושבים ברשות מקומית, מצביעה על כך שמפעל הפיס משגשג באשכול חברתי-כלכלי 4, והולך ונהיה דל יותר באשכולות 8 ו-9. אף שהפיס התחייב לצמצם משמעותית את מספר תחנותיו עד תום 2021, הוא לא מתקרב לכך.

ממוזער|דוכן חצי-ירח של מפעל הפיס בתל אביב-יפו
באמצע שנות ה-90 פורסמו תנאי הפרישה של מספר בכירים במפעל הפיס, והתקשורת הישראלית סערה. בגבור הלחץ התקשורתי, תבע מפעל הפיס שלושה מבכיריו לשעבר, בדרישה לבטל חלק מתנאי הפרישה שלהם ולהשיב את ההפרשים רטרואקטיבית. התביעה הוגשה במרץ 1998 לבית הדין האזורי לעבודה, והתנהלה בפני השופטת ורדה וירט-ליבנה. באוקטובר 2003 גזר בית הדין הפחתה משמעותית בתנאי הפרישה והשבה של ההפרשים. לאחר ערעור לבית הדין הארצי לעבודה ותהליך גישור, הגיעו הצדדים באוגוסט 2007 להסכם פשרה. לפי ההסכם, תנאי הפרישה יופחתו משמעותית, וחלק מהכספים יושבו למפעל הפיס בפריסה על פני שנים.

בדו"ח לשנת 2006 כתב מבקר המדינה:
.

על פי דיווח של הממונה על השכר באוצר השכר החודשי הממוצע במפעל הפיס היה בשנת 2014 23,686 שקלים – עלייה של כ-30% מאז 2008. עלות שכרו של המנכ"ל, אלי דדון, הסתכמה ב-71,840 שקלים, ועלות שכרו של יושב הראש עוזי דיין הייתה 70,825 שקלים. עוד עשרה בכירים נהנו ממשכורת חודשית של בין 40 ל-50 אלף שקלים. ב-2016 לא היה למפעל הפיס אישור ניהול תקין מרשם העמותות הוצאות שכר שכר לדירקטורים ולחברי הנהלה בכירה היו בשנת 2016 3.35 מיליון ש"ח ועלו ל-4.13 מיליון ש"ח בשנת 2017.

התנהלות לא תקינה
בדיקת מבקר המדינה במפעל הפיס בשנת 2016 העלתה כי מאז נרשם מפעל הפיס כחברה לתועלת הציבור בשנת 2012 לא נקבע לו תקנון כמתחייב בחוק החברות אלא ביולי 2017 ותקנון זה לא קיבל את אישור משרד המשפטים עד לסוף אותה שנה. נמצא כי יו"ר דירקטוריון מפעל הפיס, עוזי דיין, חרג מסמכותו והתערב בניהול השוטף של הארגון. כך, בניגוד לנהלים, הורה היו"ר לאגף משאבי אנוש כי "כל פעולה בהתייחס לקליטה, פיטורין, שינוי בדרגה, איוש תקנים שהתפנו ושינוי בשכר במפעל תתבצע אך ורק באישור היו"ר מראש" התערבות היו"ר בניהול השוטף התבטאה גם בהטלת תפקידים על מזכיר הארגון שאינם בסמכותו והתערבות בהליך הפיטורים של היועצת המשפטית. נמצא גם כי מפעל הפיס לא העביר את חוזי העבודה של בכירים לאישור הממונה על השכר באוצר וכי חלק מהבכירים לא דיווחו על הכנסות נוספות כנדרש.
 בשנת 1991 השתמש מפעל הפיס בדמותו של צ'ארלי צ'פלין בפרסומות שלו, באופן שבית המשפט בישראל קבע שהוא מפר זכויות יוצרים.
 בשנת 2005 השתמש מפעל הפיס בשיר של נעמי שמר לאחת מפרסומות הגרלת ה-50 מיליון ש"ח. בעקבות דרישה של משפחתה, שלא ידעה שיש כוונה לשנות את מילות השיר, התנצל מפעל הפיס על השימוש.

מיסוי
הכנסות מהימורים חייבות במס הכנסה, אך ניתן פטור לזכיות הקטנות מ-33,840 ש"ח (נכון ל-2024). החל מסכום זה ועד לסכום של 67,680 ש"ח שיעור המס עולה בהדרגה עד 35%, ומעבר לסכום זה שיעור המס הוא 35%. בסכומים גבוהים, בהתאם לסך ההכנסות החייבות במס של הזוכה, עולה השיעור ל-40% (עקב תוספת בגין מס יסף, העומדת החל משנת 2025 על 5%).

באתר האינטרנט של מפעל הפיס ניתן מידע מלא על המס, אך בפרסומת של מפעל הפיס סכומי הזכייה מוצגים בסכום ברוטו ולא בסכום נטו, אחרי מס.

פרס ספיר
פרס ספיר המוענק על ידי מפעל הפיס עורר ביקורת מסוגים שונים.

פעמים אחדות הועלו טענות כנגד הרכבה והחלטותיה של ועדת הפרס. פרופ' מנחם פרי מו"ל "הספריה החדשה" טען כי: "המאזן המצטבר של הפרס בחמש שנותיו הוא החמצה וביזוי של יותר מדי ספרים בעלי ערך, וקידום סרק של ספרים חסרי ערך באופן שערורייתי. מתברר שעודף כסף לא מביא עמו ערכים ספרותיים." פרי אף הודיע כי כל סופר המבקש לפרסם את ספרו בהוצאתו לא יוגש על ידו לפרס ועל הסופרים לקחת זאת בחשבון כשהם חותמים על חוזה איתו (כאמור, הסופר תלוי באופן בלעדי ברצונו הטוב של המו"ל, שכן רק המו"ל רשאי להגיש ספר כמועמד לפרס ואילו למחבר הספר – בניגוד למצב בפרסים ספרותיים אחרים – אין כל זכות או מעמד לעניין זה). סופרים אחדים ובהם מאיר שלו, עמוס עוז ואהרן אפלפלד, סירבו להגשת מועמדותם לפרס.

הענקת הפרס לספר "אחוזת דג'אני", שיצא בהוצאת ידיעות ספרים, בשנת 2009, עוררה ביקורת. בסופו של דבר בוטל הפרס לספר זה בעקבות תחקיר עיתונאי שחשף ניגוד עניינים של ראש הוועדה יוסי שריד. בהסכם פשרה בין הזוכים שזכייתם בוטלה למפעל הפיס נקבע כי מפעל הפיס יעניק לזוכים פיצוי כספי.

התמיכה בפסטיבל דוקאביב
בשנת 2019 זכה הסרט התיעודי "לאה צמל, עורכת דין" בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל "דוקאביב". זכייתו של הסרט עוררה סערה ציבורית, עקב פעילותה של לאה צמל כעורכת דין המייצגת אסירים ביטחוניים וטרוריסטים פלסטינים. עיקר המחאה כוון נגד מפעל הפיס, שהעביר מענק בסך 150,000 ש"ח ליוצרי הסרט במסגרת תמיכתו במפעלי תרבות ישראליים. ב-27 ביוני 2019 הודיע מפעל הפיס כי יבחן את המענק לסרט וכי החליט לבטל את המענקים לסרטים הזוכים בשנים הבאות. החלטת מפעל הפיס להפסיק לממן את הפרס הזוכה ב"דוקאביב" עוררה אף היא סערה ציבורית: איגודי היוצרים והאמנים ופורום מוסדות תרבות הפגינו מול משרדי מפעל הפיס. שני שופטי פרס ספיר שאף הוא מוענק על ידי מפעל הפיס התפטרו לאות מחאה ושלוש סופרות (נעמי לויצקי, לאה איני ואורית וולפיילר) הסירו מועמדותן לפרס זה. עשרות סופרים וסופרות טענו כי מפעל הפיס התנער מתמיכה בסרט "מטעמים פוליטיים פסולים" והצהירו כי אם יזכו בפרס ספיר, הם יעבירו חלק מכספי הזכייה ליוצרי הסרט.

ב-19 בספטמבר 2019 הודיע מפעל הפיס כי הוא חוזר בו מההחלטה להפסיק את התמיכה בפסטיבל "דוקאביב".

 קישורים חיצוניים 




 כתבות על מפעל הפיס, מפעל הפיס בחדשות, באתר גלובס





 גיבוש תוכנית להסדרה ופיקוח על ההימורים החוקיים בישראל, מרץ 2013
 יעקב בורק, בין לאס וגאס לשדרות רוקח, באתר אלכסון, 6 ביוני 2013





 היבטים צרכניים בהגרלות מפעל הפיס וסיכויי הזכייה בהן - ישיבת ועדת הכלכלה, הכנסת, 13 באוקטובר 2009


  – על ראשיתו של מפעל הפיס




  ההגרלה הראשונה של מפעל הפיס, אוקטובר 1951, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
  זוכים בפיס במזומן, יומני כרמל 1951 (התחלה 2:39)
  זוכים בפיס במזומן, יומני כרמל 1952 (התחלה 5:34)
  הגרלת מפעל הפיס, 1958''', באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
  טקס לציון עשור להקמת מפעל הפיס, 1961, יומני כרמל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
 כרטיסי הגרלה מלפני יובל שנים: מפעל הפיס, טוטו, לוטו, ועוד.

 הערב בהגרלת הלוטו: אולפן חדש ומנחים חדשים, "כסית", 18 בינואר 2022



 חופש מידע, ודיווחים שוטפים על פעילות הפיס, באתר מפעל הפיס

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מפעלי הגרלות
קטגוריה:מונופולים בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות לתועלת הציבור
קטגוריה:ישראל: ארגוני תרבות
קטגוריה:הימורים בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1951