געז

גְעֵז (ግዕዝ, מכונה גם אמהרית ואבשית) היא שפה שמית עתיקה שרווחה בצפון קרן אפריקה ושימשה כשפה הרשמית באימפריה האקסומית וכלשון הספרות והכרוניקות של הקיסרות האתיופית עד המאה ה-19.
לגעז יש חשיבות בחקר המקרא וזה עקב היותה בין 7 השפות הראשונות בעולם שאליהן תורגם התנ"ך ועקב השתמרות ספרים חיצונים רבים כדוגמת ספר היובלים וספר חנוך שהשתמרו במלואם רק בשפה זו.
השפה נכתבת בכתב געז, וממנה התפתחו חלק מהשפות האתיושמיות, בהן תיגרה ותיגרינית.
ממוזער|ספר תהילים בשפת הגעז
בשפת הגעז נכתבו ספרי קודש.

השפה חדלה לשמש כלשון דיבור בראשית האלף השני, והוחלפה בהדרגה על ידי האמהרית כשפת האימפריה האתיופית למן המאה ה-13 עת עליית שושלת הקיסרים האמהרים מהשושלת הסולומונית.
כיום השפה היא בשימוש ליטורגי בלבד ומשמשת את הכנסייה האורתודוקסית האתיופית, הכנסייה האריתראית וביתא ישראל.

שמאל|ממוזער|250px|קטע מספר בראשית כתוב בגעז

 מורפולוגיה 
 שמות עצם 
לשמות העצם בגעז שני מינים דקדוקיים, זכר ונקבה. צורת הנקבה נוצרת על ידי הוספת הסיומת "-ת" לצורה הזכר. לשם העצם בגעז שתי צורות מספר: יחיד ורבים. צורת הרבים (לשני המינים) נוצרת על ידי הוספת הסיומת "-ָת" בסוף המילה ("עָמֵת" – שנה, "עָמַתָת" – שנים), או על ידי ריבוי פנימי ("לֶבֶּס" – בגד, "אַלְבָּס" – בגדים).

 הטיות 
מספרגוףכינוי גוף נפרדסיומת גוףלשם עצםלפועליחיד1.זכר/נקבהאנא-אני-יא-ני2. זכראנתא-אתה-כה2. נקבהאנתי-את-כי3. זכרוואתו-הוא-(ה)ו3. נקבהייאתי-היא-(ה)ארבים1.זכר/נקבהנחנה-אנחנו-נה2. זכראנתאמו-אתם-כמו2. נקבהאנתן-אתן-כן3. זכרוואתומו / אמונתו-הם-(ה)אומו3. נקבהוואתון / אמאנתו-הן-(ה)ון

לדוגמה: "סְעְרְת" – שערה, "סְעְרְתוּ" – שערתוֹ, "סְעְרְתְככה" – שערך, "סְעְרְתוֹמוּ" – שערם, "סערתכמו" – שערכם, "סערתה" – שערה, "סערתכי" – שערך,
"סערתון" – שערן, "סערתכן" – שערכן\ "סערתייה" – שערי, "סערתנה" – שערנו.

כתיבת געז והגייתה 

לשם ההשוואה מוצג גם הכתב העברי הקדום יחד עם תעתיק לעברית של הכתב הסבאי:
  ה  ל  ח  מ  ש  ר  ס  ק  ב  ת  ח'  נ  א  כ  ו  ע  ד'  י  ד  ג  ט  פ'  צ  ז'  פ(רפה)  פּ(דגושה)  כתב שבאי20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px20px 20px20px20px כתב עברי קדום 20px|הא – He 20px| למד – Lamedh 20px| חית – Heth 20px|ממ – Mem 20px|שין – Sin 20px|ריש – Res 20px| סמך – Samekh 20px|קוף – Qoph 20px| בית – Beth 20px|תו – Taw 20px| נון – Nun 20px| אלף – Aleph 20px| כף – Kaph 20px| וו – Waw 20px| עין – Ayin 20px| יוד – Yodh 20px| דלת – Daleth 20px| גימל – Gimel 20px| טית – Teth 20px| צדי – Sade 20px|פה – Pe כתב הגעז האתיופי ሀ ለ ሐ መ ሠ ረ ሰ ቀ በ ተ ኀ ነ አ ከ ወ ዐ ዘ የ ደ ገ ጠ ጰ ጸ ፀ ፈ ፐ

מפני שהשפה חדלה מלשמש כשפת דיבור כבר בסוף האלף הראשון לספירה, הגיית העיצורים הבאים אינה ברורה: ሠ ו-ሰ שניהם מבוטאים כיום כ-ס', ፀ ו-ጸ שניהם מבוטאים כ-צ', וכן ሀ ו-ኀ ששניהם מבוטאים כיום כ-ה'.

האותיות ፐ (פ דגושה) ו-ጰ (פ שמבוטאת בשפתיים) הן זרות לשפת הגעז, ולמעשה הושאלו מהיוונית, שבתקופה האקסומית הייתה השפה הבינלאומית והשתמשו בה (לעיתים בשילוב געז) לטביעת מטבעות הממלכה החל מהמאה ה-3, או, בשלב יותר מאוחר, בתרגום כתבי הקודש מיוונית.

עיצורים 
תחביר
שם העצם 
ריבוי פנימי 
 תבניות ריבוי  (C=Consonant, V=Vowel)תבנית\צורהיחידמשמעות\תרגוםרביםāCCāCלְבְס'בגד'אָלְבָספרס'סוס'אָפְרָסבֶת'בית'אָבְיָתצוֹם'צום'אָצְווָםסְם'שם'אָסְמָתāCCuCאָדְג'חמור'אָדוּגהָגֵר'ארץ'אָהְגוּרāCCəCtרְאְס'ראש'אָרְאְסְתגבר'עבד'אָגָבְרְתāCāCə(t)בֵג'כבש'אָבָגגָנֵן'שד'אָגָנְנְתCVCaCאְזְן'אוזן'אְזָןאְגְר'רגל'אְגָרCVCawאְד'יד'אְדָווּאָבּ'אבא'אָבָּווּ'אח'אָחָווּ

ריבוי בשמות עצם בעלי שורש מרובע.  (C=Consonant, V=Vowel)תבנית\צורהיחידמשמעות\תרגוםרביםCaCāCəC(t)דְנְגְל'בתולה'דֵנָגְלמֵסְפְן'נסיך'מֵסָפְנְתכּוֹכֵּב'כוכב'כֵּווָכְּבְתקֵסִיס'כהן'קֵסָווּסְת

ביטוי יחסי 
מבנה המשפט 
שלילה 
צורת השלילה בגעז, בדומה לעברית, נעשית באמצעות הוספת התחילית אי(ኢ) לפני המילה, לדוגמה:
ኢትቅትል – אִי-תְקְתְל "לא תרצח".

היסטוריה וספרות 

העדות הראשונה לכתב בשפה זו היא באובליסק מהמאה הרביעית. קיימות גם מנוסקריפטים מהמאה ה-5 או ה-6 בנושאים דתיים. במאה ה-17 בשפה זו נכתבה על ידי זרע יעקב מסה בעלת היבטים פילוסופיים. 

גטאצ'ו היילה הוא בין החוקרים הבולטים של השפה.

 דוגמה 
מ:

በቀዳሚ ፡ ገብረ ፡ እግዚአብሔር ፡ ሰማየ ፡ ወምድረ ።(2 ወምድርሰ ፡ ኢታስተርኢ ፡ ወኢኮነት ፡ ድሉተ ፡ ወጽልመት ፡ መልዕልተ ፡ ቀላይ ፡ ወመንፈሰ ፡ እግዚአብሔር ፡ ይጼልል ፡ መልዕልተ ፡ ማይ

א) בֵקֵדָמִי גֵבְּרֵה אְגְזִיאָבְּחֶר סֵמָיֵה ווֹ-מְדְרֵ ב) ווֹ-מְדְרְס אִי-תָסְתֵרְאִי ווֹאִי-כוֹנֵת דְלוּתֵ ווֹ-צְלְמֵת מֵלְעְלְתֵה קֵלָי; ווֹ-מֵנְפֵסֵה אְגְזִיאָבְּחֶר יְצֶלְלְ מֵלְעְלְתֵה מָיִי

א) בְּרֵאשִׁית בָּרָא אֱלֹהִים אֵת הַשָּׁמַיִם וְאֵת הָאָרֶץ. ב) וְהָאָרֶץ הָיְתָה תֹהוּ וָבֹהוּ וְחֹשֶׁךְ עַל-פְּנֵי תְהוֹם; וְרוּחַ אֱלֹהִים מְרַחֶפֶת עַל-פְּנֵי הַמָּיִם

ראו גם
 כתב געז

קישורים חיצוניים




 הערות שוליים 

*
קטגוריה:שפות אתיו-שמיות
קטגוריה:ביתא ישראל: שפות