שלום שכנא מלובלין

היה רבם של רבים מגדולי הדור שאחריוראו בדברי רבי בנימין אהרן סלניק בספרו שו"ת משאת בנימין (סוף סימן טז) המעיד: "וכל רבותי ושאר גדולי הדור היו כולם תלמידי הגאון המזכר (=רבי שלום שכנא)". ובהם רבי חיים בן בצלאל (אחיו של המהר"ל מפראג) והרמ"א (שהיה גם חתנו בזיווג ראשון). מלבד שתי תשובות שלו שנדפסו בחייו, לא ידוע על חיבורים הלכתיים שהשאיר אחריו.

ביוגרפיה
נולד לגולדה (נפטרה ב-1532) וליוסף, מוכס במקצועו, שקיבל היתר מזיגמונד הראשון מלך פולין, לגור בין חומות העיר לובלין ולנהל בה את עסקיו.

בערך בשנת 1520 התמנה רבי שלום שכנא לרבה של לובלין וגלילותיה, ועמד בראש ישיבה שמנתה תלמידים רבים. שמו התפרסם על ידי תלמידיו במזרח אירופה, והיו שכינו אותו "מאור הגולה". רבי שלום שכנא לא השאיר אחריו חיבורים, הוא נימק זאת בין השאר בכך ש"אין רצוני שיסמכו העולם על הוראותי". על עותק התלמוד הבבלי שלו כתב הגהות, וכשהדפיסו בלובלין מהדורה חדשה של הש"ס, הדפיסו על פי הגהותיו. בנו רבי ישראל כיהן אחריו בראשות הישיבה בלובלין.

על פי צו מלכותי שחייב את הקהילות באישור הממשל לכל מינוי של רב ורושם נישואין, הוא מונה בשנת 1542 כאחד משני "רב כולל וזקן היהודים" ליהודי פולין, ונשאר בתפקיד הרב הראשי ללובלין גם כאשר בוטל הצו, עד שהחליפו בתפקיד הרב יהודה בן אהרן.

למרות פרסומו סירב ר' שלום שכנא לפרסם את כתביו ופסקיו בספר עבור הדורות הבאים, כאשר מעיד בנו ר' ישראל: . בדרך זו אחז בשיטת רבו רבי יעקב פולק.

ממוזער|שמאל|מקום קברו ומצבתו בבית הקברות היהודי בלובלין
נפטר בא' בכסלו שנת ה'שי"ט. מצבת קברו ניצבת בבית הקברות היהודי בלובלין, והיא אחת היחידות שהשתמרו מתקופה זו.

 משפחתו 
בנו - רבי ישראל.
חתנו - רבי משה איסרליש (הרמ"א).

לקריאה נוספת
 טוביה פרשל, רבי שלום שכנא מלובלין, סיני, ק [ב], תשמז, עמ' תרפב ואילך (נדפס שוב: מאמרי טוביה, א, עמ' קמב ואילך)

קישורים חיצוניים



 הרב ד"ר אשר זיו, רבנו שלום שכנא מלובלין, הדרום, גיליון נז, תשמ"ח. עמ' 103 והלאה
 שלום בן יוסף שכנא, מתוך פורטל השטעטל הווירטואלי


הערות שוליים

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:לובלין: רבנים

קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1558
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי הישן בלובלין