קשת אקה הומו

שמאל|ממוזער|250px|קטע מקשת אקה הומו בתוך כנסיית מנזר האחיות ציון (מימין לאפסיס), וכן הקשת הקטנה הצפונית של השער הרומי המקורי

שמאל|ממוזער|250px|קשת אקה הומו, הצעת שחזור של ונסן ואבל - החזית הפונה מערבה
קשת אקה הומו (בלטינית: Ecce Homo; בספרות העברית נהגה גם אקסה הומו; בעברית: "הִנֵּה הָאִיש") היא קשת אבן גדולה הנמצאת בירושלים וחוצה את רחוב ויה דולורוזה בצמוד למנזר האחיות ציון, בין התחנה השנייה לתחנה השלישית. קשת זו היא הפתח המרכזי בשער בעל שלושה פתחים, שהצפוני בהם משולב בקפלת התפילה של המנזר. הקשת הדרומית שולבה כנראה בבניין ששכן מעבר לכביש, במקום בו הייתה בעבר אכסניה לעולי רגל מוסלמים מהודו, אך לא נותר ממנה שריד. הקשת כוללת מבנה שאורכו 18.94 מטר, רוחבו כ-3.71 מטר, וגובה (המשוחזר) 11.2 מטר. בחזית הקשת הפונה מזרחה הוצבו ארבעה עמודים בחזית כל אחת מהאומנות שבין הפתחים. בצד הפונה מערבה אל פנים העיר הותקנו גומחות לפסלים.

בשנות הארבעים של המאה ה-19 נקראה גם קשת פילאטוס.
במהלך חפירת מתחם הקשת באמצע המאה ה-19 נחשפו חלקים נוספים של המבנה, ונתברר כי מדובר בשער בעל שלוש קשתות, שהשתמר במצב טוב. למרות המסורת הדתית הנוצרית הקשורה במקום זה, קבע ארמטה פיירוטי נכונה כי השער נבנה בתקופת הקיסר הרומאי אדריאנוס, מאוחר בהרבה מן האירוע בתולדות הנצרות שהוא מיוחס לו. 

על פי המחקר, הקשת הייתה החלק המרכזי של שער הניצחון שהוקם לכבוד אדריאנוס במבואות המזרחיים של איליה קפיטולינה. העובדה כי בקשת משולבים שני חלונות סייעה אולי לצמיחת המסורת שכאן היה המקום ממנו הציג פונטיוס פילאטוס את ישו בפני היהודים במילים "הנה האיש", או בלטינית: "אקה הומו", כפי שמתואר בבשורה על פי יוחנן י"ט, 4 - 5:

 לקריאה נוספת 
 יורם צפריר, "הטופוגרפיה והארכאולוגיה של איליה קפיטולינה", בתוך: יורם צפריר ושמואל ספראי (עורכים), ספר ירושלים: התקופה הרומית והביזנטית, עמ' 155–156
 פייר בנואה, "שחזורה הארכאולוגי של מצודת אנטוניה" (תקציר הרצאה), קדמוניות, ה', 19–20, 1972, עמ'127–129
 גבי מזור, "על תוכניתה האורבנית של אליה קפיטולינה: רחובות, עמודים, קשתות ושערי עיר", ארץ-ישראל – מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה, כ"ח (תשס"ח), 2007, עמ' 118–120
 יהושע בן-אריה, עיר בראי תקופה, כרך א', ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, עמ' 202–208
 Vincent, Louis-Hugues, Jérusalem, recherches de topographie, d'archéologie et d'histoire - II, Paris, 1912, p. 24–30
 J. Blomme, "Faut-il revenir sur la datation de l'arc de l'Ecce Homo?", Revue Biblique 86 (1979), pp.224–271
 Benoit, "L'Antonia d'Hérode le Grand et le forum oriental d'Aelia Capitolina", Harvard Theological Review 64, (1971), pp. 145-147
 B. Bagatti, Recherches sur le site du Temple de Jérusalem, Jerusalem, 1979, p.65–66, p. 20* Fig 25:2–3
 B. Bagatti, "Resti romani nell'area della Flagellazione in Gerusalemme", Liber Annuus 8 (1958), p. 350, Fig. 21:2–3
 Yaron Z. Eliav, "The Urban Layout of Aelia Capitolina: A New View from the Perspective of the Temple Mount", in: Peter Schäfer (ed.), The Bar Kokhba war reconsidered: new perspectives on the second Jewish Revolt, 2003, pp. 244–251

 קישורים חיצוניים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ירושלים: מבנים
קטגוריה:ארץ ישראל: מקומות קדושים לנצרות
קטגוריה:מבנים עתיקים
קטגוריה:העיר העתיקה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:שערי ניצחון
קטגוריה:קשתות וקמרונים