הארפי

הארפי (באנגלית: IAI Harpy) הוא חימוש משוטט למשימות דיכוי הגנה אווירית, מתוצרת התעשייה האווירית לישראל. ההארפי משוגר מחוץ לשדה הקרב, מאתר אנטנה קורנת של מערכת מכ"ם, ומתפוצץ מעליה. ההארפי נמצא בשירות חיל האוויר הישראלי (מכונה "שיאון") ובשירות המדינות טורקיה, הודו, קוריאה הדרומית וסין.

ההארפי הוא בעל כנפי דלתא המחוברות לגוף גלילי שבראשו ראש הביות וראש הקרב. הוא מונע על ידי מנוע רוטרי יחיד מדגם AR731, תוצרת UEL, בעל הספק של 28 קילו-וואט (37 כוח-סוס) עם מדחף דוחף.

 אופן פעולה 
ההארפי משוגר באמצעות רקטת האצה המותקנת בתוכו, ממשגר המוצב על משאית היכולה לשאת 18 משגרים. ההארפי מאוחסן בתוך זבילים ועטוף ב"מנעל" () ומשוגר יחד איתו. מיד לאחר השיגור, חלקי ה"מנעל" נפרדים מהכלי ונופלים לקרקע. סוללה של הארפי כוללת בדרך כלל 3 משאיות המסוגלות לשגר 54 כטב"מים לתקיפה סימולטנית ומתואמת. את ההארפי אפשר לשגר גם מספינה.

מסלול הטיסה של ההארפי מתוכנן בתחנה הקרקעית ומוזן לתוכו. לאחר השיגור ההארפי טס באופן עצמאי לאזור הפטרול שהוגדר לו ומתחיל לפטרל שם כאשר ראש הביות שלו מחפש כל העת אחר קרינת מכ"ם. כאשר מתגלה אנטנה קורנת של מערכת מכ"ם ההארפי צולל לעברה ומפוצץ את ראש הקרב שלו מעליה כדי להסב לה נזק מרבי. אם המכ"ם מכובה לפני הפגיעה, מבטל ההארפי את התקיפה וחוזר לפטרל. אם אף מכ"ם לא נתגלה במהלך המשימה, ההארפי משמיד את עצמו.

 המשבר בין ישראל לארצות הברית 
ב־2004, ההארפי היה במוקד מאמצי ארצות הברית להגבלת מכירת אמצעי לחימה מתקדמים לסין. ההארפי שנמכר לסין ב־1994 בכ־55 מיליון דולר, הוחזר לישראל ב־2004 לשדרוג במסגרת תנאי החוזה. ארצות הברית דרשה שישראל תחרים את הכטב"מ ותבטל את החוזה. ארצות הברית טענה כי ההארפי כולל טכנולוגיה אמריקנית, אך ישראל הכחישה טענה זאת. ב־2005 הוחזרו הכטב"מים לסין מבלי ששודרגו.

תקרית זאת הביאה למשבר ביחסי ארצות הברית–ישראל, שהחליטה להטיל על ישראל סנקציות קשות, הכוללות פגיעה בעסקות ביטחוניות, בפרויקטים משותפים ובחילופי מידע בין שתי המדינות לגבי מערכות נשק מתקדמות, כולל השעייתה של ישראל מהשתתפות בתוכנית לפיתוח מטוס הקרב המתקדם ה-JSF.

ארצות הברית גם דרשה את פיטוריהם של עמוס ירון, מנכ"ל משרד הביטחון; קותי מור, ראש משלחת הרכש של מערכת הביטחון בניו יורק; יוסי בן-חנן, ראש האגף לסיוע ויצוא ביטחוני במשרד הביטחון; ויחיאל חורב.

המשבר נפתר לאחר שמדינת ישראל הסכימה לשלוש דרישות מרכזיות של ארצות הברית: העברתם של כל הפרטים לגבי יותר מ-60 עסקות שישראל ביצעה עם סין עד אז, בחינה מדוקדקת של מערכת הפיקוח הישראלית על מכירת ציוד ביטחוני וחתימת מזכר הבנה בין המדינות על מכירות נשק למדינות ברחבי עולם. למרות חתימה על מזכר הבנות המשבר נמשך, וב־30 באוגוסט 2005, הודיע עמוס ירון, מנכ"ל משרד הביטחון, על פרישה מתפקידו בלחץ ארצות הברית.



  – כולל קו ייצור מקומי





 ראו גם 
 הארופ
 ברקן ירוק
 שרקרק
  (בסינית טאיוואנית : "Rising Sword" – "חרב עולה" או "חרב מתרוממת") הגרסה הטאיוונית הזהה בצורתה להארפי הישראלי.
ימין|300px|ממוזער|הגרסה הטאיוואנית "Rising Sword" – "חרב עולה" או "חרב מתרוממת", הזהה בצורתה להארפי הישראלי.ברקע משגר עם 12 זבילים חמושים בכלי הטיס

 לקריאה נוספת 
 דני שלום, "חיל האוויר בקרב – 70 שנות עליונות אווירית – 2018-1948", באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ינואר 2018, עמ' 619
 דני שלום, אנציקלופדיה יפעת – 100 שנות תעופה וחלל בישראל – 1913-2013, הוצאת "באוויר - פרסומי תעופה וחלל", ינואר 2013, פרק: "הארפי" נגד קורנים – עמודים 1260-1261, עמ' 1347
 דני שלום, מטוסי חיל־האוויר מהטייגר מות' עד הסופה, באוויר - פרסומי תעופה וחלל, ראשון לציון, שנת 2006, עמ' 126. באתר "הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר"
 שוטטות מסוכנת – על "הארופ" ו"הארפי", 17 ביוני 2015, באתר New-Tech Magazine

 קישורים חיצוניים 

 , בערוץ "התעשייה האווירית לישראל" 
 הארפי, באתר התעשייה האווירית לישראל
 HARPY, באתר israeli-weapons.com

 דוח פרויקט iCLEAN - Loitering Attack UCAV (2012) של "הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל" של הטכניון, באתר dror-aero.com, עמ' 17-18
 קישור חלופי לדוח הפרויקט – לקריאה או הורדה באתר Yumpu.com


 הערות שוליים 

קטגוריה:טילים ישראליים
קטגוריה:דיכוי הגנה אווירית
קטגוריה:כלי טיס בעלי כנף דלתא
קטגוריה:חימוש משוטט
קטגוריה:כלי טיס בלתי מאוישים
קטגוריה:כלי טיס בלתי מאוישים ישראליים
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: כלי טיס בלתי מאוישים