אברהם יפה

אברהם יפה (במקור יופה; 22 באוקטובר 1913 – 11 באפריל 1983) היה אלוף בצה"ל, חבר הכנסת, ממייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה ומנהל רשות שמורות הטבע, מקים החי-בר ביטבתה. ממקימי קיבוץ ניר דוד (תל-עמל).

ביוגרפיה
נולד בכ"א בתשרי תרע"ד ביבנאל לחיים ומרים (לבית כבשנה) יפה (במקור יופה) שעלו מרוסיה והתיישבו ביבנאל. אחיו הם אורי, שאול וחנה. למד במקווה ישראל, בה צורף בגיל 16 ל"הגנה". יפה הצטרף לתנועת המחנות העולים אך בשנת 1931 עבר לתנועת השומר הצעיר, בה היה מדריך ונודע בהצגות האינדיאניות שארגן. בחורף 1935–1936 השתתף בוועידה של השומר הצעיר בפופרד וטייל ברחבי אירופה תוך שביקר בקינים של השומר הצעיר. הוא שב לארץ ישראל באפריל 1936. הוא היה מראשוני המתגייסים לנוטרות בשנת 1936, והשתתף בהקמת קיבוץ תל עמל (ניר דוד) בעמק בית שאן, ראשון יישובי חומה ומגדל. עבד בבית אלפא כמורה ומדריך, וניסיונו להעביר את ילדי חברת הילדים אל השומר הצעיר היה מהגורמים לפילוג שחל בבית אלפא. במהלך שהותו של אורד וינגייט בתל עמל צורף לפעילות של מחלקתו של וינגייט וזכה ללמוד ממנו.

בשנת 1940, בימי מלחמת העולם השנייה, הוא קיבל הוראה להתגייס ליחידת תותחנים של הצבא הבריטי בה שירת במשך שלוש שנים בהגנה על מקומות שונים בארץ ישראל ולמד גם הגנה נגד מתקפות אוויריות. בשנת 1943 הוא הוצב למשך זמן מה בקפריסין. במהלך שירותו, בארץ ישראל ובקפריסין, עסק בגניבת נשק מהצבא הבריטי עבור ההגנה, בפיקודו של יהודה ארזי. מקפריסין שב יפה לארץ ישראל לקורס קצינים, שלאחריו הוצב ביחידת תובלה בבנגזי. הוא שוחרר ב-1947 בדרגת קפטן. לאחר שחרורו מהצבא הבריטי שהה באירופה והיה פעיל במוסד לעלייה ב'. לאחר מכן, שב לקיבוצו וגידל אווזים. בנובמבר 1947 שב לשורות ההגנה והקים את גדוד החי"ר גדוד 12 (ברק). לאחר מכן הקים את גדוד 13 (גדעון) בעמק הירדן ופיקד עליו במלחמת העצמאות, בין היתר בקרבות עמק בית שאן. במסגרת חטיבת לבנוני. לאחר שפוצלה החטיבה עבר הגדוד להיות תחת פיקודה של חטיבת גולני ויפה התמנה לקצין המבצעים החטיבתי. בסוף המלחמה נפצע בקרבות מבצע חירם.

250px|שמאל|ממוזער|הרמטכ"ל משה דיין ואברהם יפה סוקרים מסדר של חטיבה 9 בשארם א-שייח' עם סיום מלחמת סיני, 1956
לאחר המלחמה מונה למפקד גדוד 89 של חטיבה 8, וב-1950 מונה למפקד חטיבת גולני. שנה לאחר מכן עבר להדריך בקורס מח"טים וב-1953 מונה למפקד חטיבה 9. עם הקמת אוגדה 36 ב־1954 התמנה יפה למפקדה, אך ויתר על הפיקוד עליה ערב מבצע קדש, לאחר שהאוגדה הופקדה על משימות הגנה תחת פיקוד הצפון. במבצע פיקד על חטיבה 9, במהלכו כבשה החטיבה את שארם א-שייח'. עוד קודם לכן, בשנת 1955 שהה בלימודים באנגליה במשך שלושה חודשים. בפברואר 1957 נשלח לחודש וחצי לדרום אפריקה לגיוס כספים מטעם המגבית היהודית המאוחדת. עם שובו פיקד על בית הספר לקצינים ובאוגוסט 1957 מונה לראש מחלקת ההדרכה. באפריל 1958 נשלח לארצות הברית מטעם מלווה הפיתוח העצמאות לשלושה חודשים.

ביולי 1958 קיבל לידיו את פיקוד הדרום ובמאי 1959 קודם לדרגת אלוף. ב-1962 עבר לשרת כאלוף פיקוד הצפון, עם פרישתו של מאיר זורע. באפריל 1965 פרש מהצבא.

עוד במהלך שירותו בצה"ל היה יו"ר רשות שמורות הטבע, ומיד עם פרישתו מצה"ל מונה למנהל הרשות במקומו של עוזי פז, שוויתר על המינוי למענו. במהלך פעילותו ברשות הקים את החי בר ביטבתה ב-1968 ואת החי בר בכרמל וארגן את הבאתן של חיות המוזכרות בתנ"ך, כגון הערוד והיחמור הפרסי, מרחבי העולם לשמורות בישראל.

במלחמת ששת הימים גויס ופיקד על אוגדה 31 אוגדת מילואים שהורכבה מחטיבה 200 וחטיבה 520. האוגדה לחמה בציר המרכזי בסיני וכבשה את ג'בל לבני, ביר לחפן ומעבר המיתלה.

לאחר המלחמה היה בין מייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה, אשר קראה להחזיק בשטחים שנכבשו וליישבם. ב-1973 הייתה תנועה זו בין הגופים המקימים את הליכוד (תחילה כתנועה עצמאית ולאחר מכן כחלק מלעם). 

ביוני 1970 מונה לראש המנהל האזרחי במרחב שלמה. כיהן בתפקיד עד ראשית אוגוסט 1970, כשהוחלף ביהודה רשף.

כחבר הליכוד נבחר לכנסת השמינית לאחר מלחמת יום כיפור בה היה חבר בוועדת החוץ והביטחון ובוועדת הפנים והגנת הסביבה. לקראת הבחירות לכנסת התשיעית הודיע שלא יתמודד על מקום ברשימת הליכוד לכנסת. ב-1981 הוצב במקום ה-120 ברשימת התחיה לבחירות לכנסת העשירית.

משפחתו
ממוזער|אברהם יפה בטקס זיכרון לחללי חטיבה 8 וגוש דן, פברואר 1949
ליפה נולדו שלושה ילדים. הראשון, דני, שנולד לו ולאשתו הראשונה, יהודית (נהרגה בתאונת דרכים ב-1941), ושתי בנות, רוני ורותי, שנולדו לו מאשתו השנייה, אביבה לבית שלוסברג (1921-1998), אחותה של לאה רבין.

בין בני דודו נמנים: אברהם יפה, חנה יפה ויוסי יפה.

הנצחתו
גשר אברהם, העובר מעל נחל הבשור בסמוך לגן לאומי אשכול, נקרא על שמו. הגשר נקרא כך עוד בימי חייו, מעת שהוקם לראשונה ב-1962 על ידי צה"ל כגשר ביילי. יפה שימש בשנים שלפני כן כאלוף פיקוד הדרום והבטיח למתיישבי הנגב להקים את הגשר כמענה לשיטפונות בנחל הבשור שמנעו חציית הנחל. הגשר הושלם לאחר שעבר לפיקוד הצפון, אך נקרא למרות זאת על שמו.
על שמו גן ציבורי - "גן אברהם" ברחוב הקוצר בעיר מגוריו רמת השרון ורחובות בערים עפולה, חולון ובאר שבע.

לקריאה נוספת
 רן אדליסט ודני יפה, מי שלח פרא חפשי, אברהם יפה - "זורבה הציוני", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשס"ח 2008.

קישורים חיצוניים




 ביוגרפיה קצרה ותמונות, באתר רשות הטבע והגנים


 הערות שוליים 

אברהם
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:קצינים בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת העצמאות
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת סיני
קטגוריה:מפקדי אוגדות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:מפקדי עוצבת געש
קטגוריה:מפקדי עוצבת עמוד האש
קטגוריה:מפקדי בית הספר לקצינים של צה"ל
קטגוריה:מפקדי גדוד 12
קטגוריה:מפקדי גדוד 13
קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:מפקדי חטיבת עודד
קטגוריה:מפקדי פיקוד הדרום
קטגוריה:מפקדי פיקוד הצפון
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:פעילי איכות הסביבה ישראלים
קטגוריה:חברי התנועה למען ארץ ישראל השלמה
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:קציני צה"ל לשעבר בפוליטיקה הישראלית
קטגוריה:מנהלי רשות הטבע והגנים
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:ניר דוד: חברי הכנסת
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:פעילי מפלגת התחיה
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת סיני
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1913
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983