ליגת העל בכדורסל

ליגת העל בכדורסל (נקראת גם ליגת ווינר בכדורסל או ליגת וינר סל, ובעבר נקראה ליגת לוטו לצורכי חסות מסחרית) היא הליגה הבכירה בכדורסל הגברים בישראל, והמפעל הבכיר ביותר בו. בין השנים 1954 ל-1958 נקראה "הליגה הארצית", ולאחר מכן נקראה "הליגה הלאומית" ובתקופה מאוחרת יותר "ליגה לאומית א'". נכון ל-2024 מנוהלת הליגה על ידי מנהלת ליגת העל בכדורסל.

בעונת  לא הוכרזה אלופת מדינה, בשל מבצע עם כלביא.

היסטוריה

הליגה הארצית לכדורסל הוקמה בישראל בשנת . עוד קודם לכן התקיימו משחקי כדורסל בישראל, או בצורה חובבנית ובלתי מסודרת או במסגרת ליגות אגודתיות (מכבי/הפועל). אגודת הפועל הייתה הראשונה לשחק בליגה ארצית, לאחר ש-1938 רשמה את עצמה בפיב"א תחת השם "הפדרציה הארצישראלית (פלשתינה) בכדורסל" ובשנת 1939 הפועל תל אביב הוכרזה כאלופה הראשונה. "ליגת הפועל" התקיימה ברציפות (מלבד עונת 1948/49) עד שנת 1951.

שורשי הליגה הלאומית הראשונה הונחו ב-1947, כאשר מרכז "מכבי" הגיש בקשה נפרדת להקמת התאחדות כדורסל בישראל, וב-1948, לאחר קום המדינה, פיב"א חייבה את שתי ההתאחדויות להתאחד. מעשית המשיכו שתי ההתאחדויות להתקיים במקביל, עד הקמת ההתאחדות לספורט בישראל בשנת 1951, מה שסלל את הדרך להקמת ליגה לאומית מאוחדת.

משמונה הקבוצות שייסדו את הליגה נותרו ארבע בלבד: מכבי תל אביב, הפועל תל אביב, הפועל חולון ומכבי חיפה. מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה המשתתפת בליגה ברציפות מאז היווסדה ומעולם לא ירדה לליגה נמוכה יותר.

להלן רשימת 8 הקבוצות ששיחקו בליגת העל כשזו יצאה לדרך בשנת 1954, לפי סדר מיקומן:

מכבי תל אביב
הפועל חולון
הפועל תל אביב
הפועל מעין ברוך
הפועל גבע
מכבי דרום תל אביב
מכבי חיפה
מכבי צפון תל אביב

עונת 1955/1956 לא התקיימה, תחילה עקב סכסוך בין מרכזי מכבי והפועל, ולאחר מכן עקב פרוץ מלחמת סיני. בעונת 2024/2025 לא הוכרזה אלופה לאחר שהמשחק השלישי והמכריע בגמר בוטל עקב מבצע עם כלביא.

בתחילת עונת  לראשונה חייב איגוד הכדורסל את כל קבוצות הליגה לארח את משחקיהן באולמות סגורים ולא במגרשים פתוחים.

מיום הקמת הליגה זכו באליפות המדינה 8 קבוצות: מכבי תל אביב זכתה ב-57 אליפויות, הפועל תל אביב זכתה ב-5 אליפויות (כולן בשנות ה-60), הפועל חולון בשנת 2008 ובשנת 2022, הפועל ירושלים בשנת  ובשנת , הפועל גליל עליון זכתה באליפות בשנת 1993, הפועל גלבוע גליל בשנת 2010, מכבי חיפה בשנת 2013 ומכבי ראשון לציון בשנת .

מלך הסלים של הליגה בכל הזמנים הוא דורון ג'מצ'י אשר קלע 9611 נקודות, כמחצית מהן במדי מכבי תל אביב.

עד פברואר 2023 מאיר טפירו היה שיאן ההופעות של הליגה, עם 511 הופעות בליגה הבכירה, אז נשבר שיא ההופעות על ידי גיא פניני.

קווין מגי הוא השחקן עם ממוצע הנקודות הגבוה למשחק - 25.7.

 שיטת המשחקים
1954–1979: עונה סדירה בלבד
משנת הקמת הליגה ועד סוף שנות ה-70 התקיימה ליגה סדירה בלבד בשני סיבובים של משחק בית וגומלין במשחק חוץ. מוליכת הליגה בסיום הליגה זכתה באליפות, בלבד מעונה אחת שבה הונהג שלב שני שאליו מעפילות 6 הראשונות ששוב משחקות זו מול בשיטת ליגה, שמוליכת הבית זוכה בסיום באליפות.

1979–1989: צורות מוקדמות של פלייאוף
בשנת 1979 הוכנס פורמט פלייאוף, ושמונה הראשונות התמודדו זו מול זו (מקום ראשון מול שמיני, שני מול שביעי וכך הלאה) בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות. מנצחות סדרות רבע הגמר (מנצחת מקום ראשון-שמיני נגד מנצחת מקום רביעי-חמישי וכך הלאה) וחצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב משלוש כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.

הפורמט בוטל לאחר עונה והוחזרה הליגה הסדירה, אך כעבור שנתיים הפורמט הוחזר, כשהפעם התווסף "בית גמר" בשיטת ליגה-בסיום העונה הרגילה משוחק פלייאוף של 6 הראשונות בסיום הליגה הסדירה בסדרות של הטוב משלושה. המנצחות בסדרות עולות לבית גמר בשיטת ליגה של 3 קבוצות ושני סיבובים, מוליכת הבית בסיום זוכה באליפות.

בשנה שלאחר מכן () בוטל בית הגמר והונהג פלייאוף של סדרות בלבד, של המקומות 1–8 בסיום הליגה הסדירה.

1989–2005: שיטת פלייאוף יציבה
בעונת  צומצם הפלייאוף לפלייאוף עליון של מקומות 1–4 בלבד בסיום הליגה הסדירה, ופלייאוף תחתון למקומות 5–8. בעונה שלאחר מכן הונהגו סדרות של הטוב מחמישה משחקים.

בעונת  חזר הפלייאוף למתכונת של שמונה הראשונות זו נגד זו. שיטה זו הונהגה עד אמצע שנות ה-2000.

2006–2011: שיטת הפיינל פור
בעקבות שליטת מכבי תל אביב בליגה שהתבטא בזכייה בכל אליפויות הליגה מאז עונת 1970 למעט עונת 1993 היו טענות על חוסר התחרות בליגה, ובשנת  נאם אפי בירנבוים את מה שכונה "נאום שתיקת הכבשים", בו הוא מחה על השליטה של מכבי תל אביב, וטען שיש להנהיג תקרת שכר בליגה, כמו שמקובל בליגת ה-NBA. בעקבות כך היו עצומות של אוהדים הקוראות לתקרת שכר שעליהן חתמו גם שחקנים ומאמני כדורסל. עוד נטען שחוסר התחרותיות פוגע בעניין הציבורי של הליגה. השיא היה כאשר קבוצת הפועל תל אביב חגגה את האליפות מעצם עלייתה לסדרת משחקי גמר הפלייאוף וסיומה כמקום 2 בעונה, כמחאה על חוסר הספורטיביות. שנה לאחר מכן, בשנת , שיטת המשחקים שונתה לשיטת פיינל פור, על מנת לנסות וליצור תחרות. בשיטה זו האליפות מוכרעת במשחק אחד בלבד, ולא בסדרת משחקי גמר המקובלת ברוב העולם. השיטה התקבלה פה אחד כאשר מכבי תל אביב הסירה את התנגדותה. עוד נקבע, שמשחקי הפיינל פור ייערכו בהיכל יד אליהו ללא קשר למיקום הסופי של הקבוצות.

2011–2013: שינויים בשיטה
ביוני 2011 דירקטוריון מנהלת ליגת העל בכדורסל החליט כי אחרי שני סיבובים של ליגה סדירה, הליגה תתפצל לשני בתים, עליון ותחתון, ואחריהם ישוחקו סדרות רבע הגמר. המנצחות ישחקו בפיינל-פור.

במהלך עונת  שוחקו רק שני סיבובים, כאשר הסיבוב השלישי יבוטל. לאחר שני הסיבובים הראשונים, חולקו הקבוצות בליגה לשני בתים: בית עליון שיורכב משש קבוצות ובית תחתון שיורכב מחמש קבוצות. לאחר החלוקה יקיימו כל אחד מהבתים סבב נוסף.

לאחר הסבב השלישי, שתי הקבוצות שיגמרו ראשונות בבית התחתון (מקומות 7–8) ישחקו ברבע גמר הפלייאוף נגד שתי הראשונות מהבית העליון (מקומות 1–2) בהתאמה. כמו כן, ישחקו הקבוצות 3–6 ו-4–5, בשיטת הטוב מחמישה משחקים. ארבע המנצחות ברבע הגמר יעלו לפיינל פור, שיתקיים בהיכל יד אליהו. שלוש הקבוצות האחרונות בבית התחתון (מקומות 9–11), ישחקו סיבוב אחד ביניהן. ב-19 בפברואר 2013 נקבע תקדים, כאשר הוחלט שגמר הליגה ישוחק, לאחר 7 שנים, בהיכל רוממה שבחיפה ולא בהיכל יד אליהו. שיטת הפיינל פור בליגה הישראלית בוטלה זמנית החל מעונת  (עד לעונת , בה חזרו לשיטה),

2013–2015: ביטול הפיינל פור
העונה הסדירה חולקה לשלושה סיבובים, אשר במהלך שני הסיבובים הראשונים שיחקה כל קבוצה פעמיים נגד כל אחת מהקבוצות האחרות, פעם בבית ופעם בחוץ. בסיבוב השלישי שיחקה כל קבוצה פעם אחת נגד כל אחת מהקבוצות, והביתיות נקבעת לפי המיקום בתום שני הסיבובים הראשונים.

בסיום העונה הסדירה שיחקו 8 הקבוצות הראשונות בשלב ה"פלייאוף" בשיטת הטוב מ-5, וארבע המנצחות שיחקו בפיינל פור. ארבע הקבוצות הראשונות מתוך ה-8 שיחקו בפלייאוף היו בעלות יתרון הביתיות: 3 משחקים מתוך החמישה נערכו בביתן, לעומת שניים בלבד לקבוצות שמוקמו במקומות 5–8 בליגה הסדירה.

משחקי שלב הפלייאוף
סדרת משחקים 1: מקום 1 בליגה הסדירה משחקת מול מקום 8
סדרת משחקים 2: מקום 2 - מקום 7
סדרת משחקים 3: מקום 3 - מקום 6
סדרת משחקים 4: מקום 4 - מקום 5

במקום שיטת הפיינל פור, חצאי הגמר מוכרעים בסדרה של הטוב מחמישה משחקים. האלופה הוכרעה ב-2012/2013 במשחק אחד, ובשתי העונות שלאחר מכן הוכרע הגמר בשני משחקים - בית וחוץ.

2015–2020: חזרה לפיינל פור
במרץ 2015 הוחלט בדירקטוריון מנהלת הליגה לחזור לשיטת הפיינל-פור מעונת  עם תנאי המגדיר כי במקרה שיוחלט לאפשר לשתי קבוצות להשתתף ביורוליג (לרוב מדובר באלופה או סגניתה) ידונו שוב בשיטת הגמר. כמו כן הוחלט שהפיינל-פור יתקיים בהיכלים הגדולים בישראל - פיס ארנה בירושלים או היכל מנורה מבטחים בתל אביב, לפי בחירתה של הקבוצה שסיימה את הליגה הסדירה במקום הראשון.

2020–היום: חזרה לסדרות
החל מעונת 2020/2021, אחרי שני סיבובים של 22–26 מחזורים (בהתאם לכמות הקבוצות בליגה), הקבוצות שסיימו במקומות 1–6 יתחרו ביניהן סיבוב אחד במסגרת הבית העליון, והקבוצות שסיימו במקומות 7–12 ישחקו סיבוב אחד במסגרת הבית התחתון. 2 הראשונות בבית התחתון יעלו לסדרות רבע הגמר, ושתי האחרונות ירדו לליגה הלאומית. בפלייאוף, סדרות רבע הגמר יתקיימו בשיטת הטוב מחמישה משחקים, ואילו חצי הגמר והגמר בשיטת הטוב משלושה.

הקבוצות
הרכב הליגה
מספר הקבוצות בליגה אינו קבוע ונע בין 10 ל-16 בהתאם להחלטת מנהלת הליגה. החל מעונת  משחקות בליגה 12 קבוצות (למעט עונת 2020/21 בה שיחקו 13 קבוצות).
מנהלת ליגת העל מגבילה את הכניסה לליגת העל ולא מאפשרת בהכרח למעפילות מהליגה הלאומית לעלות אליה. התנאים לעלייה מורכבים בעיקר מגודל ואיכות האולם הביתי של הקבוצה. תנאי נוסף הוא גיוס תקציב של לא פחות ממיליון דולר בעונה. קבוצה שלא מקיימת את התנאים הללו לא יכולה לשחק בליגת העל ובמקום מובילות הליגה הלאומית שלא מקיימות את התנאים, נשארות הקבוצות שסיימו את ליגת העל במקומות האחרונים והיו צריכות לרדת.

הקבוצות בליגה לעונת 2025/2026
 קבוצה  עיר  נוסדה  אולם ביתי  מושביםאליצור עירוני נתניה   נתניה1959 ארנה נתניה 2,500 בני הרצליה  הרצליה  1985  אולם ספורט היובל 1,500 הפועל באר שבע באר שבע  1965  אולם הקונכייה  3,000 הפועל גליל עליון  מ.א. הגליל העליון  1976  פיס כפר בלום  2,200 הפועל העמק  מועצה אזורית הגלבוע, הגליל התחתון ועפולה  2008  היכל הספורט גן נר 2,057 הפועל חולון  חולון  1947  היכל טוטו חולון  5,500 הפועל ירושלים  ירושלים  1943  פיס ארנה ירושלים  11,000 הפועל תל אביב  תל אביב-יפו 1935  היכל מנורה מבטחים (זמני)  10,383מכבי עירוני רעננה רעננה  1980   מטרו ווסט  1,668 מכבי עירוני רמת גן  רמת גן  1946  אולם זיסמן  1,500מכבי ראשון לציון  ראשון לציון  1976  בית מכבי2,500 מכבי תל אביב  תל אביב-יפו  1932  היכל מנורה מבטחים 10,383 עירוני נס ציונה  נס ציונה  2004  היכל לב המושבה  1,200 עירוני קריית אתא קריית אתא 1974  אולם רמז 1,000

חוקי שחקנים והשבתת הליגה
חוקי הזרים
עד סוף שנות ה-70 הותר רק לשחקנים בעלי אזרחות ישראלית להשתתף במשחקי הליגה.
בשנת 1979 הותר לראשונה לקבוצות לשתף שחקן אחד בעל נתינות זרה במשחקיהן, כמעט בלי יוצא מן הכלל שחקן אמריקאי.
בקיץ 1984 פרץ סכסוך בין הקבוצות לגבי הגדלת מספר הזרים. מרכז מכבי דרש הוספת זר ומעבר לשני זרים, מרכז הפועל רצה להישאר עם אחד. אחרי איומי פרישה של קבוצות מכבי, שתכננו להקים ליגה חדשה, בסופו של דבר הוסכם שבעונה שלאחר מכן אכן יותר שיתוף שני זרים.
מצב זה נשאר עד עונת 1999, בה הותר שיתוף של שלושה זרים-שניים מתוכם ללא הגבלה של מדינה ושלישי בעל אזרחות ממדינות אירופה, שכונה שחקן בוסמן. כעבור שנתיים הותר שיתוף שחקן בוסמן נוסף.
לפני עונת 2006 הוחלט לאמץ את "החוק הרוסי", שם נוסה לראשונה-החתמת שחקנים זרים ללא הגבלת מספר או נתינות, בתנאי שעד שלושה מהם יימצאו בו זמנית על המגרש. ביוני 2011 הוחלט על ביטול החוק הרוסי ונקבע כי כל קבוצה תוכל לרשום עד שמונה זרים בסגל, אך רק ארבעה מהם יוכלו להירשם בטופס המשחק, לצידם של לפחות שישה ישראלים.

ביוני 2012 הוחלט שבעונת 2012/2013 יוכלו קבוצות הליגה לבחור אם לשחק עם 4 זרים או עם 5 זרים ו"החוק הרוסי". עוד הוחלט כי מעונת 2013/2014 לא תהיה בחירה והליגה תשוחק על פי "החוק הרוסי" כאשר כל קבוצה יכולה לרשום 5 זרים למשחק.

אולם במרץ 2013, לקראת סוף עונת המשחקים 2012/2013, החליט ארגון שחקני הכדורסל בישראל לפתוח בשביתת שחקנים במטרה להפחית את מספר הזרים. בעקבות השביתה הגיעו הקבוצות וארגון השחקנים להסכם שלפיו במשך חמש עונות החל מ-2013/14 יונהג החוק הרוסי וכל קבוצה תוכל לרשום למשחק 5 זרים כאשר קבוצות שירשמו 4 זרים למשחק למשך כל העונה יתוגמלו כספית. סכום כספי נוסף יחולק בין קבוצות שבהן צברו השחקנים הישראלים יותר דקות משחק.

בעונת 2017/2018 הופסקה עונת הכדורסל במחזור ה-32 עקב שביתת שחקני הכדורסל הישראלים במחאה על נושאים שונים, ביניהם כוונת מנהלת הליגה לבטל את החוק הרוסי. השביתה הסתיימה תוך מספר ימים, והליגה המשיכה במסלולה עם הסכם שנחתם לטווח קצר.

בסוף עונת 2018/2019, כחלק ממתווה שרעבי, הוחלט להפסיק את החוק הרוסי, ושכל קבוצה תשחק עם לפחות ישראלי אחד בחמישייה ותוכל לרשום מקסימום 5 זרים למשחק.

חוקי המתאזרחים
הסיבה לחוק המתאזרחים הוא בעיקר "החוק הרוסי". בכל רגע נתון היו חייבים להיות לפחות 2 ישראלים על המגרש, מה שגרם לצורך במספר שחקנים ישראלים גדול המתאימים לליגת העל.

עם הזמן מספר המתאזרחים ששיחקו בישראל בעקבות החוק הרוסי הלך וגדל, ובעקבות כך מעמד השחקנים שגדלו בישראל ירד.

בקיץ 2019, כחלק ממתווה שרעבי, הוחלט שהחל מעונת 2021/2022 כל קבוצה לא-תוכל לרשום יותר מ-2 מתאזרחים "חדשים" (ותק של לפחות 4 שנים בישראל). ללא כל הגבלה על מתאזרחים ותיקים. רישום שלישי והלאה של מתאזרח "חדש", יבוא על חשבון מכסת שחקן זר.

בקיץ 2021, החליט בית הדין של איגוד הכדורסל על קיצור זמן הוותק הנדרש כדי להיקרא מתאזרח ותיק לשנתיים ועל הורדת הקנס בחצי על רישום מתאזרחים חדשים החל מהמתאזרח השני בקבוצה. בנוסף, הוחלט כי האיגוד יצטרך לגבש מתווה חדש בתוך חצי שנה.

חוקי הצעירים
במסגרת ההסכם שנחתם בין מנהלת הליגה לבין ארגון השחקנים, התקבל חוק נוסף, שזכה לשם "חוק הצעירים". במסגרת החוק כל קבוצה חייבת לרשום לכל משחק שלה בליגת העל לפחות שני שחקנים ישראלים מתחת לגיל 22, ועוד שחקן ישראלי אחד לפחות מתחת לגיל 25. חוק זה, יחד עם החוק הרוסי, אמנם עורר עליו מחלוקת עזה, גם מצד יו"ר איגוד השחקנים ניר אלון וגם מצד מספר קבוצות, אך המשיך להתקיים עם שינויים קלים עד עונת 2019/2020.

בנוסף, קיים חוק הכרטיס הכפול שמאפשר לשחקנים צעירים מליגת העל לשחק במקביל בקבוצה מליגה נמוכה יותר, ובכך להרוויח דקות וניסיון משחק.

החל מעונת 2020/2021, כחלק ממתווה שרעבי, על כל קבוצה לרשום למשחק לפחות 4 שחקנים בוגרי מחלקות נוער בישראל (Home Grown Player) במקביל לחוק הכרטיס הכפול.

אירועים ותחרויות
 בקיץ 2010 הוחלט להחזיר את ליגת הקיץ, שהתקיימה שנים אחדות ואז הופסקה.
 משחק האולסטאר הוחזר באופן שנתי החל מעונת , לאחר שבוטל בסוף תקופה קצרה שהתקיים בתחילת שנות האלפיים.

חסויות
הליגה נקראת "ליגת ווינר בכדורסל", או בקיצור "ליגת וינר סל", בעקבות הסכם החסות של המועצה להסדר ההימורים בספורט עם מנהלת ליגת העל. בשנים 2010–2012 נחתם הסכם חסות בין מנהלת ליגת העל למפעל הפיס ושם הליגה היה "ליגת לוטו".

איש העסקים רענן כץ מעניק חסות נוספת לליגה, ומשמש נשיא כבוד של |מנהלת הליגה. חברת RK"" בבעלותו ממותגת על חולצות השופטים בליגה.

זכויות שידור
ערוץ הספורט הוא בעלי זכויות השידור של ליגת העל, החל מעונת 1992/93, כאשר קודם לכן שודרו משחקי הליגה ב. עד שנת 2006 חלק מהמשחקים שודרו בערוצי הכבלים המקומיים.
בעונת  שודר המשחק המרכזי של ליגת העל בשיטת ה-HD בערוץ "5SPORT HD".
בשנים 2012–2016 שודר המשחק המרכזי בערוץ הראשון (לראשונה משנת 1992), והחל משנת 2016 משודרים כל משחקי הליגה בערוץ הספורט. החל מאוקטובר 2018 משודרים כל משחקי הליגה ב-HD, לאחר המעבר של כל ערוצי הספורט (למעט 5GOLD) לשידור ב-HD, והחלפת 5SPORT HD הנפרד ב-5STARS, מה שמוסיף משבצת נוספת לשידורים. המשחק המרכזי משודר גם ב-4K.

מחוץ לישראל, משודרת הליגה במספר מדינות. בנובמבר 2020, חתמה מנהלת ליגת העל בכדורסל על הסכם זכויות שידור עם רשת Family Broadcasting Corporation המשודרת בארצות הברית ובמסגרתו תשדר הרשת שני משחקים בשבוע. חודש לאחר מכן הודיעה המנהלת שהליגה תשודר לראשונה גם באירופה כחלק מהסכם עם רשת ספורטקלוב (Sportklub) המשדרת בבוסניה והרצגובינה, מונטנגרו, סלובניה, סרביה, קרואטיה וצפון מקדוניה. ההסכם שנחתם הוא לשלוש שנים ובמסגרתו תשדר ספורטקלוב בערוציה כ-60 משחקים בעונה מליגת העל.

כל האלופות וסגניות הליגה לפי עונה
 אלופות לפני הקמת הליגה – אליפויות לא מוכרות על ידי האיגוד (1939–1951) 
מקור
עונהליגהאלופה1939ליגת הפועלהפועל תל אביב1940הפועל תל אביב1941ליגת הפועלהפועל תל אביבהליגה הירושלמיתמכבי א' בר כוכבא1942ליגת הפועלהפועל חיפה1943הפועל תל אביב1944/5ליגת הפועלהפועל תל אביבליגת מכביברית מכבים עתיד1945/46ליגת הפועלהפועל תל יוסף/ עין חרוד1946/47הפועל ירושלים1949/50הפועל ירושלים1950/51הפועל מעיין ברוך

 הליגה הלאומית בכדורסל - בפורמט עונה סדירה בלבד (1953–1977) 
עונהאלופהסגניתמכבי תל אביבהפועל חולוןמכבי תל אביבהפועל חולוןמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבמכבי תל אביבהפועל חיפהמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבהפועל תל אביבהפועל חיפההפועל תל אביבמכבי תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל תל אביבמכבי תל אביבהפועל גבת/יגורמכבי תל אביבמכבי רמת גןמכבי תל אביבמכבי רמת גןמכבי תל אביבהפועל רמת גןמכבי תל אביבהפועל גבת/יגורמכבי תל אביבהפועל רמת גן

 הליגה הלאומית בכדורסל - בפורמט שיטת גמר (1977–2000) 
עונהאלופהתוצאת
סדרת הגמרסגניתשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביבבית גמרהפועל גבת/יגורפלייאוף בית גמר (6 הראשונות)2 סיבוביםמכבי תל אביב0:2הפועל תל אביבסדרת גמר
הטוב מ-3אין2 סיבוביםמכבי תל אביבאיןהפועל תל אביבעונה סדירה בלבד (2 סיבובים)מכבי תל אביבהפועל רמת גןמכבי תל אביב2:4הפועל רמת גןבית גמר משולשסדרת הטוב מ-3

(6 הראשונות)2 סיבוביםמכבי תל אביב0:2הפועל רמת גןסדרת גמר
הטוב מ-3סדרת הטוב מ-3

(8 הראשונות)מכבי תל אביב0:2הפועל רמת גןמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:2אליצור נתניהמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:2הפועל תל אביבסדרות הטוב מ-5
(4 הראשונות)מכבי תל אביב0:3הפועל גליל עליוןסדרת גמר
הטוב מ-5מכבי תל אביב1:3מכבי ראשון לציוןמכבי תל אביב2:3הפועל תל אביבהפועל גליל עליון1:3הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:3הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:3הפועל גליל עליוןמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב0:3הפועל אילתסדרת גמר
הטוב מ-5סדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)מכבי תל אביב1:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב1:3מכבי רעננה

 ליגת העל בכדורסל - בפורמט סדרות גמר (2000–2005) 
עונהאלופהתוצאת
סדרת הגמרסגניתשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםסדרת גמר
הטוב מ-5סדרות הטוב מ-5
(4 הראשונות)חלוקה לפלייאוף במחצית העונהמכבי תל אביב0:3עירוני רמת גן3 סיבוביםמכבי תל אביב0:3עירוני נהריהחלוקה לבתים + סיבוב שלישימכבי תל אביב0:3הפועל תל אביבסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות) + בית חצי גמר2 סיבוביםמכבי תל אביב0:3הפועל תל אביב

 ליגת העל בכדורסל - עידן הפיינל פור / משחקי גמר / סדרות גמר 
עונהאלופהתוצאת
משחק הגמרסגניתמיקום משחק הגמרשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביב66:96הפועל ירושליםהיכל נוקיה, תל אביבפיינל פורללא3 סיבוביםמכבי תל אביב78:80הפועל ירושליםהפועל חולון72:73מכבי תל אביבמכבי תל אביב72:85מכבי חיפהסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)2 סיבוביםהפועל גלבוע גליל77:90מכבי תל אביבמכבי תל אביב64:91הפועל גלבוע גליל3 סיבוביםמכבי תל אביב63:83מכבי אשדוד3 סיבובים
(לאחר חלוקה

לפלייאוף עליון ותחתון)מכבי חיפה79:86מכבי תל אביבהיכל רוממה, חיפהמשחק גמר יחידסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)מכבי תל אביב163 : 161(77:81 / 82:84)מכבי חיפהמשחקי הגמר שוחקו כמשחקי בית/חוץצמד משחקי גמר
(בית-חוץ)הפועל ירושלים168 : 133(65:80 / 68:88)הפועל אילת3 סיבוביםמכבי ראשון לציון77:83הפועל ירושליםפיס ארנה, ירושליםפיינל פורסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)הפועל ירושלים76:83מכבי חיפההיכל מנורה מבטחים, תל אביבמכבי תל אביב75:95 הפועל חולוןמכבי תל אביב75:89מכבי ראשון לציוןמכבי תל אביב81:86מכבי ראשון לציוןסדרות הטוב מ-3(8 הראשונות)2 סיבובים

(לאחר חלוקה

לפלייאוף עליון ותחתון)מכבי תל אביב2–1הפועל גלבוע גלילמשחקי הגמר שוחקו כמשחקי בית/חוץסדרת גמר הטוב מ-3הפועל חולון2–0בני הרצליהסדרות הטוב מ-5 ברבע והטוב מ-3 בחצי
(8 הראשונות)מכבי תל אביב2–1הפועל תל אביבמכבי תל אביב2–1הפועל תל אביבללא אלופה1-1ללא סגניתאל הגמר הגיעו מכבי תל אביב והפועל ירושלים. הסדרה הגיעה לתוצאה 1-1. המשחק המכריע בוטל בעקבות מבצע עם כלביא. העונה נותרה ללא אלופה2 סיבובים
לאחר מכן פליי-אין ופלייאוף תחתון, ובסיום הפליי-אין פלייאוף עליון (8 הראשונות).סדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)

טבלת זכיות באליפות
 אליפויות לפי קבוצות

מקוםקבוצהאליפויותסגנויותעונות כאלופהעונות כסגנית1 מכבי תל אביב5771954, 1955, 1957, 1958, 1959,

1962, 1963, 1964, 1967, 1968,

1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979,

1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989,

1990, 1991, 1992, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999,

2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2009,

2011, 2012, 2014, 2018, 2019,

2020, 2021, 2023, 20241960, 1961, 1966, 1969, 2008, 2010, 20132 הפועל תל אביב5221960, 1961, 1965, 1966, 19691957, 1958, 1959, 1963, 1964, 1967, 1968, 1970, 1971, 1979,
1980, 1985, 1987, 1988, 1989, 1992, 1993, 1994, 2004, 2005, 2023, 20243 הפועל ירושלים272015, 20171996, 1997, 1999, 2001, 2006, 2007, 20164 הפועל חולון232008, 20221954, 1955, 2018 5מכבי חיפה1320132009, 2014, 2017 מכבי ראשון לציון1320161991, 2019, 20207הפועל גליל עליון1219931990, 19958הפועל גלבוע גליל1220102011, 20219 הפועל רמת גן06 -1975, 1977, 1981, 1982, 1983, 198410 מכבי עירוני רמת גן03 -1973, 1974, 2002 הפועל גבת/יגור03 -1972, 1976, 197812 הפועל חיפה02 -1962, 1965 הפועל אילת02 -1998, 201514 עירוני נהריה01 -2003 אליצור נתניה01 -1986 מכבי עירוני רעננה01 -2000 מכבי אשדוד01 -2012 בני הרצליה01 -2022

עולות ויורדות
עונהעולות מהלאומית
!יורדות ללאומיתמכבי עירוני רעננה, מכבי ראשון לציוןהפועל חיפה, אליצור עירוני נתניהבשל העברת התמיכה הכלכלית של עיריית עפולה להפועל גלבוע גליל לקראת עונת 25/26 (שם המועדון שונה לאחר מכן להפועל העמק), הפועל עפולה לא הצליחה להעמיד תקציב ולכן הורדה ליגה., הפועל עפולהאליצור עירוני נתניה, הפועל גלבוע גלילהפועל אילתהפועל עפולה, מכבי עירוני רמת גןהפועל גלבוע גלילעירוני קריית אתאמכבי ראשון לציוןאליצור עירוני נתניה,לא עלתה לליגת העל בשל אי עמידה בבקרה התקציבית. הפועל גליל עליוןעירוני נהריה, מכבי חיפהבני הרצליה, הפועל חיפהעקב התפרצות נגיף הקורונה הליגה הלאומית נעצרה לאחר 22 משחקים, בני הרצליה והפועל חיפה שהוליכו את הטבלה הוכרזו כעולותמכבי אשדודמכבי חיפהבני הרצליההפועל באר שבעמכבי חיפהעירוני נס ציונהמכבי קריית גתהפועל גלבוע גלילעירוני נס ציונה מכבי קריית גת הפועל גלבוע גליל עירוני נהריה מכבי אשדוד,הייתה אמורה לרדת ליגה אבל ברק נתניה ירדה ליגה בשל בעיות כלכליות. ברק נתניה עירוני נס ציונה  אליצור אשקלון הפועל תל אביב, הפועל אילתהפועל אילת רכשה את הזכויות של מ.כ. הבקעה והקבוצה עלתה לליגת העל, ומ.כ. הבקעה עברה לשחק בליגה ב'. מ.כ. הבקעה, בני השרון/הרצליההליגה הורחבה באותה עונה. מ.כ. הבקעהעירוני אשקלון מכבי אשדוד  הפועל עפולהויתרה על השתתפותה בליגה., עירוני נהריה, עירוני רמת גן ברק נתניה, הפועל עפולה, הפועל גלבוע גלילהרישיון של הפועל גליל עליון הועבר להפועל גלבוע גליל. עירוני קריית אתא, מכבי גבעת שמואל מכבי חיפה, עירוני קריית אתא, מכבי גבעת שמואל  הפועל גלבוע/עפולה, הפועל גליל עליון הפועל חולון  מכבי גבעת שמואל הפועל גלבוע/עפולה, הפועל חולון א.ס. רמת השרון, הפועל תל אביב עירוני רמת גן, מ.ס. רמת אפעל מ.כ. חיפה, מכבי פתח תקווה מכבי פתח תקווה  עירוני רמת גן אליצור אשקלון  אליצור קריית אתא/מוצקין הפועל תל אביב, א.ס. רמת השרון, עירוני נהריה  בני הרצליה מכבי גבעת שמואל, בני הרצליהבתחילה, הליגה חולקה ל-2 בתים של 8 קבוצות ו-4 המובילות בכל בית עברו לליגת העל והשאר ללאומית, מהלאומית 2 קבוצות ניצלו ועלו לליגת העל שהן מכבי גבעת שמואל, ובני הרצליה והשאר ירדו ללאומית. מכבי כרמיאל, הפועל צפת, הפועל חולון, הפועל חיפה, מכבי חדרה, אליצור אשקלון מכבי כרמיאל, הפועל צפת, אליצור קריית אתא, מכבי גבעת שמואל, מכבי חדרה, אליצור אשקלון  מכבי קריית מוצקין הפועל חיפה, מכבי קריית מוצקין  הפועל תל אביב, מכבי גבעת שמואל, הפועל אילת הפועל תל אביב, מכבי חיפה  מכבי קריית מוצקין, מכבי נתניה מכבי קריית מוצקין, מכבי נתניה  הפועל תל אביב מכבי גבעת שמואל, מכבי עירוני רעננה  הפועל גבת, הפועל צפת, מכבי ירושלים הפועל צפת  בית"ר רמת גן, הפועל גבעתיים, הפועל חיפה הפועל חיפה, מכבי ירושלים  עירוני נהריה, הפועל עפולה הפועל עפולה, בית"ר רמת גן  מכבי חיפה, מכבי חדרה בני הרצליה, הפועל גבת, הפועל גבעתיים, עירוני נהריה  בית"ר תל אביב, א.ס. רמת השרון הפועל אילת, מכבי חדרה  הפועל גבת

מצטיינים עונתיים ונתונים

מובילי הסטטיסטיקות בכל עונה

 השחקנים המצטיינים 

 הקלעים המובילים בכל הזמנים 
להלן רשימת עשרת השחקנים שקלעו הכי הרבה נקודות במשחקי העונה הסדירה בליגה.

 דירוג  שם השחקן  שנים בליגה  נקודות 1  דורון ג'מצ'י  1978–2000  9,611 2  מיקי ברקוביץ'  1972–1995  8,465 3  עופר אשד  1958–1978  7,785 4  בועז ינאי  1972–1989  6,985 5  אור גורן  1974–1993  6,606 6  ברד ליף  1983–1998  6,086 7  חיים בוכבינדר  1962–1972  6,044 8 סטיב קפלן 1974–1985  5,913 9 תנחום כהן-מינץ 1957–1978 5,851 10 חיים זלוטיקמן 1974–1995  5,812

 שיאני ההופעות בכל הזמנים 
מעודכן ל-25 באוגוסט 2023. השחקנים המודגשים פעילים.
 דירוג  שם השחקן  שנים בליגה  הופעות1גיא פניני 2002–2023  5212מאיר טפירו 1993–2016  511 3 דורון ג'מצ'י1978–2000 466 4 מיקי ברקוביץ'1972–1995 465 5 ישראל אלימלך 1978–1999  4276רביב לימונד2003–20224267אבי בן-שימול2004–2021425 8 מוטי דניאל 1979–2001  4229ניצן חנוכי2005–2021420 10 תומר שטיינהאור 1985–2004  412 11 ארז חזן 1980–1999  410עמית בן דוד 1997–2015 410 13 יהוא אורלנד 2000–2016  40914ליאור אליהו2004–202040215עידו קוז'יקרו1998–201439916יוגב אוחיון2004–39717תנחום כהן-מינץ1957–197839518משה ברנר1992–200939219אלישי כדיר2005–202238420חיים זלוטיקמן1975–1995374

ראו גם

נבחרת ישראל בכדורסל
נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל
כדורסל בישראל
גביע המדינה בכדורסל
גביע ווינר סל
משחק האולסטאר
ליגת הקיץ
ספר הכדורסל הישראלי
היכלי כדורסל בישראל

קישורים חיצוניים



רשימת קלעי כל הזמנים של ליגת העל
אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי

הערות שוליים

ישראל
על
*