עוץ לי גוץ לי

עוּץ לי גוּץ לי (מגרמנית: Rumpelstilzchen, רוּמְפֶּלְשְׁטִילְצְכֶן; תורגם לעברית גם כפליגמד או אלדד ומידד בעור אחד) היא אגדת עם גרמנית שהתפרסמה לראשונה בקובץ המעשיות שנאספו על ידי האחים גרים בשנת 1812. האגדה היא אבטיפוס של סוג מוטיב עלילתי 500 בסיווג ארנה-תומפסון.

מקור השם
באגדות גרמניות, "רומפלשטילץ" (Rumpelstilz, "מנענע המעמדים") הוא גובלין מפלצתי המעורר רעש מטריד באמצעות נדנוד רגלי שולחנות ועצמים דומים; הסיומת "chen" היא סופית המבטאת צורת הקטנה בגרמנית, ועל כן משמעות השם "רומפלשטילצכן" היא "רומפלשטילץ קטן". 

בשפות אחרות ניתנו לדמות שמות אחרים, שחלקם וריאציות על השם הגרמני, וחלקם שמות שונים לגמרי הלקוחים מן השפה המקומית. את השם העברי "עוץ לי גוץ לי" טבע אברהם שלונסקי בשנת 1965 בעת שעיבד את אגדת העם הגרמנית למחזמר עברי שפירושו "תן לי עצה, גמד שלי". בתרגומים אחרים לעברית ניתן לדמות הראשית השם "פליגמד"(אברהם לוין) וכמו כן ניתן לו השם "שום שם אין לי".

עלילת סיפור העם
מעשה במלך המחפש אישה אשר תוכל לנהל את משק הבית ולהשיב את האיזון הכלכלי לממלכה, שאבד בעקבות התרוקנות אוצר ממלכתו כתוצאה מהבזבוז הרב. הטוחן המקומי קופץ על המציאה ומודיע למלך כי בתו מסוגלת להפוך קש לזהב. המלך כולא את בת הטוחן בחדר מלא בהררי קש שניצבים בו כישור ופלך, ומצווה עליה לטוות זהב עד הבוקר, ואם לא תצליח – תוצא להורג. לעזרת העלמה בא שדון קטן, "עוץ לי גוץ לי". השדון, מתברר, ניחן ביכולת להפוך קש לזהב; אך הוא מתנה את עזרתו לבת הטוחן בתשלום. פעמיים עולה בידי בת הטוחן להגיע עמו להסכם – אולם בלילה השלישי (והאחרון) אין לה יותר מה לתת לו; אז מבקש השדון "מתנה" אחרת – על בת הטוחן יהיה לתת לו את הילד הראשון שייוולד לה. העלמה מסכימה, נישאת למלך ושוכחת מן העסקה שהתחייבה לה.

אך עוץ לי גוץ לי לא שכח את העסקה. לאחר שנולד ילדהּ הראשון של המלכה, חוזר השדון במטרה לקבל את חלקו. בת הטוחן מציעה לו את כל אוצרות הממלכה, אך עוץ לי גוץ לי דורש את ילדהּ. מתוך רחמים על דמעותיה, נותן לה השדון שלושה ימים לנחש את שמו. אם תדע את שמו בלילה השלישי, תוכל לשמור את הילד.

בלילה הראשון מנסה המלכה את כל השמות שהיא מכירה, אך ללא הצלחה. בלילה השני מנסה המלכה שמות ששמעה מנתיניה, אך גם הם אינם נכונים. ביום שלאחר מכן שומעת המלכה משליח, שבמקום רחוק גר שדון בבית קטן, והוא רוקד סביב מדורה ושר בלילה (או, בגרסה אחרת, בת הטוחן בעצמה הולכת ליער ושומעת את השדון, ואז מעמידה פנים שהיא אינה יודעת):

בתחילה שואלת המלכה אם שמו של עוץ לי גוץ לי הוא "קונץ" או "היינץ", ואז בת הטוחן אומרת לשדון את שמו, והוא מתפוגג באוויר (או בגרסה אחרת רוקע ברגלו ברצפה הנפערת ובולעת אותו).

המחזמר "עוץ לי גוץ לי" בישראל

ממוזער|שמאל|150px|כריכת הספר "עוץ לי גוץ לי", איור מאת אריה נבון
יוסי יזרעאלי עיבד את מחזהו של שלונסקי למחזמר וביים את ההצגה, שהועלתה לראשונה בתיאטרון הקאמרי ב-15 בדצמבר 1965, עם לחנים מאת דובי זלצר. התפרסם במיוחד השיר "בוקר טוב", המציג בתחילת המחזה את משתתפי ההצגה (המלך, בת הטוחן וכו'). כיכבו בהפקה זו אריק לביא, שושיק שני, אברהם חלפי, זאב רווח, שמרית אור, נירה רבינוביץ', פנחס צוקרמן, יוסי ידין, יוסי גרבר, נתן כוגן, גדעון שמר, נחום שליט, גבי אלדור, גבי קרן, אסי הנגבי, אסתר גרינברג, אלברט כהן, שלמה וישינסקי, גדי יגיל ויצחק חזקיה. את התלבושות והתפאורה להצגה זו עיצב רולף (רודא) ריילינגר. התפאורה האמורה הביאה חידוש לארץ: במה מסתובבת עם תפאורה מתחלפת של חוץ ופנים וזכתה לשבחים רבים.

גרסת הבימוי של יזרעאלי הועלתה במשך השנים מספר פעמים נוספות:
ההצגה חודשה בפעם הראשונה בתיאטרון הקאמרי בשנת 1979 בבימויו של יוסף כרמון עם כמעט אותו הרכב של שחקנים.
בשנת 1985 חודש המחזמר בשנית, הפעם כהפקה פרטית של אברהם דשא (פשנל) בבימויו של שלמה וישינסקי ובכיכובם של עפרה חזה, שלישיית "הגשש החיוור", אריק לביא וציפי שביט. ההפקה הועלתה באולמות ענק ולכן, על פי המבקרים, היא נעדרה את האינטימיות שהמחזה דורש.
 בשנת 1991 הועלתה בהפקת הקאמרי בכיכובם של שלמה וישינסקי, רמי ברוך, ענת עצמון, יוסי גרבר ויצחק חזקיה.
הגרסה השלישית הועלתה בשנת 1996 בהפקה של מנחם גולן ובכיכובם של שרון חזיז, שרון צור, שלמה וישינסקי, ציפי מור, אלי ישראלי, אברהם מור, וצחי נוי.

בשנת 2002 הועלה המחזה בתיאטרון הקאמרי, בבימוי חדש של רוני פינקוביץ' ובכיכובם של יוסי טולדו/אסף גולדשטיין בתפקיד עוץ לי, אלון אופיר/איתי טיראן/עידו מוסרי/אסף גולדשטיין/שהם שיינר בתפקיד המלך, אלינור אהרון בתפקיד בת הטוחן, יגאל נאור/אלי גורנשטיין/אסף פריינטא בתפקיד הטוחן, אבי טרמין/אסף גולדשטיין בתפקיד שר האוצר, גדי יגיל/אמיר קריאף/אסף פריינטא בתפקיד שר הארמון, איה שבא בתפקיד החדרונית, עירית קפלן/שרון אלימלך בתפקיד החצרונית ורמי ברוך בתפקיד המשרת. אף על פי שהנהלת התיאטרון חששה שקהל הילדים של ימינו לא יבין את העברית של שלונסקי וביקשה לעדכנה, בחר הבמאי להשאיר את שפת המחזה המקורית. גם גרסה זו, כקודמותיה, זכתה להצלחה רבה. שיתוף פעולה בין התיאטרון הקאמרי לחברת קלסיקלטת הביא להפצת הגרסה על תקליטור DVD וקלטת וידאו.

בשנת 2009 יצא הפסקול המקורי, משנת 1965, על גבי תקליטור.

בשנת 2020 עלתה בתיאטרון הקאמרי גרסה מחודשת ועדכנית לקלאסיקה שכתב אברהם שלונסקי, לפי גרסת ההצגה המקורית שביים יוסי יזרעאלי והמוזיקה שכתב דובי זלצר. את הגרסה המחודשת בייים ארז שפריר, לפי הגרסה הקודמת שביים רוני פינקוביץ' המנוח.
משתתפים: רמי ברוך/ערן מור, נדב נייטס/גלעד שמואלי, אלון סנדלר/דויד בילנקה, אלי גורנשטיין/שמחה ברבירו, ירדן ניקפהמה/נוי הלפרין, איה שבא/נעמה שטרית, עירית קפלן/כנרת לימוני, שהם שיינר/דודו ניב, טל וייס/עופרי ביטרמן.

עוץ לי גוץ לי בקולנוע ובטלוויזיה
דמותו של עוץ לי גוץ לי הופיעה פעמיים בסדרת סרטי שרק: בפעם הראשונה, הוא הופיע כדמות משנית בשרק השלישי, שם "מקסים" מעודד אותו להצטרף אליו למרד בגלל העוול שנעשה לו כשלא קיבל את מעמד הבן הבכור שהובטח לו. בפעם השנייה הוא מופיע כדמות ראשית ב"שרק לנצח" (לא קשורה לדמות משרק 3), שם הוא מופיע כסוג של קוסם המציע "עסקה של פעם בחיים" שמבטיחה את כל מה שהחותם רוצה, אך לא מומלץ לחתום עליה מפני שהמחיר הוא כבד מאוד (בדומה לאגדה המקורית). אחד מהאנשים שחותמים איתו על עסקה הוא שרק, והוא משלם ביום שבו נולד (כלומר-בסוף אותו היום הוא אמור להיעלם כאילו לא נולד).

כמו כן מופיעה הדמות עוץ לי גוץ לי בסדרות "עד עצם היום הזה" (משוחקת על ידי רוברט קרלייל), "מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9" (עונה ראשונה פרק 16) וב"מועדון ווינX" (עונה 6 פרקים 152–153, ובפרק 155).

בתרבות
 במשחק "האורגים" אחד הכישופים כשלמדים במשחק הוא להפוך קש לזהב, ולומדים כשנכנסים לאוהל שיש בתוכו גלגל טוויה.

לקריאה נוספת
 מאיה פרוכטמן, ""עוץ לי גוץ לי" ו"אלדד ומידד בעור אחד": עיבודים ספרותיים של שלונסקי ושל פרז’ן למעשיית "בת הטוחן", ודרכי ההומור בהם", עיונים בספרות ילדים, 12 (תשס"ב), 143-155
 מאיה פרוכטמן, ""עוץ לי גוץ לי" ו"אלדד ומידד בעור אחד": להשוואת שני דגמים של הומור לשוני בעברית ובאנגלית בעיבודי המעשייה "בת הטוחן"", בקורת ופרשנות 38 (תשס"ה), 219–231
 חגית הלפרין, שלונסקי בארץ עוץ לי גוץ לי, רסלינג, 2023

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:מעשיות האחים גרים
קטגוריה:מעשיות ואגדות
קטגוריה:תיאטרון ילדים ונוער
קטגוריה:הצגות חנוכה