אברהם בורנשטיין

רבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב (חשוון ה'תקצ"ט, אוקטובר 1838 – י"א באדר א' ה'תר"ע, 20 במרץ 1910), היה אדמו"ר ומייסד חסידות סוכטשוב, מחבר הספרים: "אגלי טל" על מלאכות שבת ושו"ת "אבני נזר". היה מגדולי הפוסקים והלמדנים, התפרסם ב'עולם התורה' כדרך הלימוד הסוכטשובית.

תולדות חייו
שנותיו הראשונות
נולד בבנדין שבפולין, לרבי זאב נחום, מחבר הספר "אגודת אזוב", בנו של רבי אהרון בורנשטיין משצ'קוצ'ין ולאמו הרבנית דובריש. היה מצאצאי הרמ"א הש"ך והמעשה רוקח. בשנת ה'תר"י עברה משפחתו לגור באולקוש, שם מונה אביו לרב, לאחר מכן בשנת ה'תרט"ז לפי בקשת מחותנו הרבי מקוצק עבר לכהן ברבנות ביאלה פודולסק פתח שם ישיבה והעמיד אלפי תלמידיםהרב אהרן ישראל בורנשטיין "מראה הדשא" עמוד מ-מא..

בהקדמה לספרו 'אגלי טל' הוא כותב כי כילד .

לאחר ניסיון שידוך עם בתו של הרב חיים הלברשטאם מצאנז שלא צלח, הוא נישא בחודש אב ה'תרי"ג בגיל ארבע עשרה לשרה צינא, בתו של רבי מנחם מנדל מקוצק, שאביו היה מחסידיו ראו הרב צבי יהודה מאמלוק"אביר הרועים" אות כט-לה. התגורר בבית חותנו עד חורף שנת ה'תרכ"ג.

בחותנו ראה את רבו המובהק. למרות שהגיע לקוצק בתקופת ההסתגרות, בפניו הייתה דלתו פתוחה, והיה מבקש ממנו כל יום שיאמר לו חידושי תורהשמחה מורגנשטרן, "אמת ואמונה" מהדורת תשפ"א עמוד שמה. בהקדמת ספרו "אגלי טל" הוא מעיד: 

רב ואדמו"ר
כעבור 4 שנים מפטירת חותנו, בשנת ה'תרכ"ג נתמנה לרבה של פרצ'ב, שם שהה מספר שנים, שבהם סבל מרדיפות של חסידי גיסו רבי דוד, בנו של רבי מנחם מנדל מקוצק, משום שלא קיבל את מרות רבם ותחת זאת היה חסיד של רבי יצחק מאיר אלתר מגור שגם הקציב לו סכום קבוע כתוספת להכנסתו מהרבנות. בשנת ה'תרכ"ז עבר לכהן כרב בקרושנוביץ. בשנים אלו נסע לרבותיו, ממלאי מקום חותנו, רבי יצחק מאיר אלתר מגור ורבי חנוך העניך מאלכסנדר.

ממוזער|האהל על ציון ה"אבני נזר" וה"שם משמואל" בסוכטשובב- ה'תר"ל 1870 אחר פטירת רבי חנוך העניך מאלכסנדר החל לכהן כאדמו"ר. ב- ה'תרל"ו 1876 עבר לכהן ברבנות נשלסק. גם שם בעלי הבתים לא ראו בעין יפה את ניהול החצר במקביל לתפקיד הרבנות, ולכן עזב את העיר, וב-ה'תרמ"ג 1883 עבר לכהן כרב העיר סוכטשוב. לאחר מספר שנים עזב את רבנות העיר ושימש כאדמו"ר בלבד.

ישיבה לתלמידים
בתקופת מגוריו בקרושנוביץ, עוד בטרם התחיל להנהיג עדה, הקים במקום ישיבה, בה היה מוסר לתלמידיו שיעורים בעיון מדי יום. ככל הנראה זו הייתה הישיבה החסידית הראשונה.

ממוזער|איור של בית הכנסת בנאשיילסק משנת 1900
לאחר שעבר לנאשיילסק, המשיך באמירת שיעורים לתלמידים, כשהשיעור הראשון היה מוקדם בבוקר בין 4 ל-8 בבוקר, ואחרי מנחה שיעור נוסף שנמשך שעות לתוך הלילה. אחד מתלמידיו המפורסמים בנאשלסק, היה הרב יואב יהושע וינגרטן בעל ה"חלקת יואב".

מאוחר יותר, כשכבר עבר לגור בסוכטשוב, (כנראה בסוף תרמ"ב או תחילת תרמ"ג-1883) הקים במקום ישיבה מסודרת יותר, ותלמידים רבים למדו בה. שם הדגיש את דרכו המפורסמת בלימוד, גם את דרך החסידות בסוכטשוב (לימוד בשמחה ובהתלהבות והתרוממות הרוח, וכריכת תורת הנגלה והחסידות.)

פעילות למען ארץ ישראל
רבי אברהם תמך בעלייה לארץ ישראל, וכך כתב בספרו "אבני נזר":
ממוזער|מצבת ה"אבני נזר" וה"שם משמואל" בסוכטשוב
 רבי אברהם פנה לחסידים בעלי יכולת לתמוך ברעיון לרכישת אדמה למושבת חסידים בארץ ישראל, בשנת ה'תרנ"א (1891), יצאה משלחת בראשות בנו רבי שמואל ואחיו-חתנו רבי מאיר לארץ ישראל על מנת לרכוש את האדמות ושמו עיניהם לאדמה באזור ראש פינה-יסוד המעלה. תוכנית זו לא יצאה אל הפועל עקב גזירה של הסולטאן הטורקי.

נפטר בי"א באדר א' ה'תר"ע ונקבר בבית הקברות בסוכטשוב, על קברו הוקם אהל. מזמן קבורתו ועד להקמת האהל לאחר ימי השלושים, עמדו שני תלמידים סמוך לקברו כל הזמן, יום ולילה, כולל בשבת. אחריו כיהן כאדמו"ר בנו רבי שמואל.

 משפחתו 
 אשתו, שרה צינה, בתו של רבי מנחם מנדל מקוצק.
 בנו יחידו, רבי שמואל, ה"שם משמואל", מילא את מקומו. בניו וצאצאיו של רבי שמואל, שימשו באדמורו"ת אחריו.
 בתו, אסתר בריינדל, הייתה נשואה לאחיו, רבי מאיר בורנשטיין. נכדם היה הרב שבתי בורנשטיין מירושלים.

מתלמידיו המפורסמים
מתי מעט יחסית היו תלמידי ה"אבני נזר" וזאת עקב ברירתו הקפדנית בין הרוצים להצטרף אליו, הסכים לקבל רק בני תורה מובהקים, ואמר, "זו הברכה היה לו מחמיו הרבי מקוצק שלא יהיה לו עולם גדול"
 רבי מאיר דן פלאצקי, בעל ה"כלי חמדה"
 רבי יואב יהושע וינגרטן, בעל "חלקת יואב"
 רבי יצחק פייגנבוים, אב"ד ורשה
 רבי אריה צבי פרומר, הרב מקוז'יקלוב בעל "ארץ צבי"
 רבי אברהם מנדלזון, דיין בוורשא ובעל "דברי אברהם" 
 רבי שאול משה זילברמן הרב מווירשוב בעל ה"פרדס שאול"
 רבי יהודה ליב קובלסקי מוולוצלווק
 רבי צבי יהודה מאמלוק מקאליש, מחבר הספר "אביר הרועים" לתולדות רבו וספר הפולמוס "מלחמות יהודה" להציל את כבוד רבו מרבנים שהשיגו אודות פסיקותיו ראו ישורון ג'. הג"ר יהודא ליב גארדין זצ"ל - "הגאון מלאמזא" עמודים תרסג-תרסח,
 רבי מיכאל פורשלגר, ר"מ בישיבת בולטימור ומחבר הספר "תורת מיכאל"
 רבי אברהם ויינברג, חבר ועד הרבנים בוורשא, מחבר ספר "ראשית ביכורים," נספה בשואה.
 רבי משה נטע כהנא שפירא, רבה של קשוינז, חותנו בזו"ש של האדמו"ר בעל השם משמואל, מחבר הספר "שמן למאור"
 רבי יעקב בוימאן רבה של קהילת שערי תורה בלוס אנג'לס מחבר הספר "חמדת יעקב"
 רבי יצחק יהודה טרונק מקוטנה
 הרב אפרים מרדכי צוויגנהפט, דיין ושו״ב בסוסנוביץ
 רבי שלמה קאליש, חתן בעל ה"חלקת יואב"
 רבי אליהו לסקובסקי, רבה של דווארט

ספריו
אגלי טל - על ל"ט מלאכות שבת. נדפס ב-ה'תרס"ה 1905. ההקדמה לספר נחשבת לקלאסיקה בעולם התורני. בהקדמה הוא מפרט את דרך הלימוד אותה רכש אצל חותנו, רבי מנחם מנדל מקוצק, וכן מתפלמס בשאלה אם ניתן ליהנות ממצוות לימוד תורה, על-אף הכלל הידוע ש"מצוות לאו ליהנות ניתנו". חלקים מהספר נערכו על ידי בנו רבי שמואל שאביו העיד עליו שיש לו לשון צחה. הספר התפרסם במהירות וישיבות רבות בפולין החלו ללמוד מסכת שבת באותה תקופה.
אבני נזר - שו"ת. נדפס בשבעה כרכים, בשנים ה'תרע"ב - ה'תרצ"ד, הספר ערוך על ידי בנו בעל השם משמואל לפי סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך.
נאות הדשא - על התורה והמועדים (3 כרכים). כרכים אלה מהווים ליקוטים מתורותיו, ומתורות צאצאיו, שבדפוס ושבכתבי-יד, ונערכו על ידי נכדו (בנו של ה"שם משמואל") רבי אהרון-ישראל בורנשטיין.
הערות על הטור (חלקים אורח חיים, יורה דעה, חושן משפט) - נדפסו בארבעה טורים מהדורת מכון המאור.

לקריאה נוספת
 אביר הרועים - לתלמידו הרב צבי יהודה מאמלוק, פיטרקוב ה'תרצ"ה.
 שמואל ענבר, מראה הדשא - תולדות ופרקי חיים של ה"אבני נזר" וה"שם משמואל" מסוכטשוב זי"ע. מאת הרב אהרן ישראל בורנשטיין (בנו של השם משמואל).
 הרב אברהם יצחק ברומברג, מגדולי התורה והחסידות - חלק ה, ירושלים: ה'תשט"ו.
 אליעזר שטיינמן, באר החסידות - אדמורי פולין, פרק י - רבי אברהם מסוכצוב, תל אביב: תשי"ח.
 אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ב, עמ' קנו-קצד. בני ברק, ה'תשמ"ז,
 הרב יהודה מאירוביץ, 'תורת אמת הייתה בפיהו' בקובץ נזר התורה כא (אדר תש"ע) עמוד רנה.
 שמחה מורגנשטרן, אמת ואמונה-קאצק, מהדורת ה'תשפ"א.
 הרב משה וינברג, אבני נזר על התורה, (2 כרכים) ליקוט משו"ת 'אבני נזר' 'אגלי טל', 'שם משמואל', 'נאות הדשא', 'ארץ צבי' ועוד, ה'תשפ"ב.

קישורים חיצוניים



 ספרו אבני נזר: החלק הראשון והשני, כשנתיים לאחר פטירתו, בה'תרע"ב (1912); החלק השלישי והרביעי; החלק החמישי והשישי; החלק השביעי''', האחרון, ה'תרצ"ד, ערב מלחמת העולם השנייה.

 אברהם מסוכאטשוב, רבי אברהם בורנשטיין, מגדולי רבני החסידות. בעל "אבני נזר". באתר דעת
 מכתב האדמו"ר מסוכטשוב 'ע"ד ספרות ועיתונות חופשית' 
 וינגוט, אפרים שלמה זלמן בן מיכאל דב, מספד תמרורים, באתר HebrewBooks



הערות שוליים

קטגוריה:אדמו"רי סוכטשוב
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:נאשיילסק: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים במזרח אירופה
קטגוריה:ראשי ישיבה פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:משפחת בורנשטיין
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1910