היווצרות המינים

היווצרות המינים (באנגלית: Speciation; מכונה גם ספציאציה או הִתְמַיְּנוּת מינים) היא התהליך שבו נוצרים מינים חדשים של יצורים. ישנם שלושה מנגנונים שבהם ספציאציה יכולה להתרחש, אשר נבדלים זה מזה במידת הבידוד הגאוגרפי בין האוכלוסיות שעוברות ספציאציה, ובמספר הדוגמאות המתועדות בטבע.

 ספציאציה נפרדת מקום (אַלוֹפַּטרית) 

מנגנון זה, אשר הוצע על ידי ארנסט מאייר, הוא המקובל ביותר במחקר, ובעל מספר הדוגמאות הרב ביותר. לפי מנגנון זה תחילה מתרחש מאורע אשר גורם לבידוד גאוגרפי בין שתיים או יותר מאוכלוסיות מין כלשהו. המאורע הגורם לבידוד יכול להיות הגירה של קבוצה מסוימת לאזור גאוגרפי אחר מסיבה כלשהי, או מאורע אקלימי, גאולוגי או אחר, אשר מביא להקמת מחסום פיזי בין אוכלוסיות.

כאשר נוצר המחסום בין האוכלוסיות, נוצר גם מחסום בזרימת גנים, כך שאין ערבוב והאחדה בין האוכלוסיות השונות. עם הזמן, בתהליכים שונים, כמו סחף גנטי, ברירה טבעית וברירה זוויגית, נצברים הבדלים במאגרים הגנטיים של האוכלוסיות השונות. תהליך זה מוביל בסופו של דבר לבידוד רבייתי בין האוכלוסיות, כך שהן הופכות למינים שונים. צורה זו של ספציאציה מתועדת היטב בעולם הטבע.

 ספציאציה פַּרַפַּטרית 
ממוזער|330px|איור להמחשת דגמי הספציאציה השוניםספציאציה פרפטרית  מתרחשת כאשר יש גרדיאנט כלשהו של תכונה כמותית בסביבה, המשפיעה על המין, ופרטים שונים נמשכים לערכים שונים שלה. כך נוצרות מספר אוכלוסיות שכנות שפרטיהן מותאמים לערך מסוים של התכונה הסביבתית. עם הזמן נוצר בידוד רבייתי בין האוכלוסיות השונות ומתרחשת ספציאציה.

דוגמה לכך נצפתה בעשב ממין  בסביבת מכרות. באזורים אלה קיים לחץ ברירתי לסבילות כלפי המתכות הנכרות מן המכרות שמזהמות את הסביבה, וכתוצאה מכך, נוצרות אוכלוסיות בעלות מידה שונה של סבילות כלפי המתכות. מאחר שבני הכלאיים שנוצרים אינם מותאמים היטב לסביבתם, נוצר לחץ ברירתי נגד רבייה בין האוכלוסיות, וכתוצאה מכך, זמני הפריחה שלהן משתנים וגוברת ההאבקה העצמית. דוגמה נוספת לספציאציה פרפטרית היא מיני טבעת.

 ספציאציה חופפת מקום (סימפַּטרית) 
בספציאציה חופפת מקום , לא מתקיימת הפרדה במרחב בין האוכלוסיות והן יכולות לחפוף זו לזו במידה מסוימת. ספציאציה במנגנון זה יכולה להתרחש כאשר קיים לחץ ברירתי להתפלגות, ויש מתאם בין תכונת בחירת בן זוג והתכונה שעליה פועל הלחץ. לדוגמה: זבובים אשר מזדווגים על גבי צמח מסוים. אם קיימת תכונה בזכרים להעדפת אחד משני צמחים אפשריים, ובנקבות קיימת נטייה לבחור בזכרים אשר נמצאים בצמח מסוים, הרי שיכולה להתרחש ספציאציה לשני מיני, מין אשר מזדווג על צמח א' ומין אשר מזדווג על צמח ב'. במצב כזה, הפרדה גאוגרפית אינה תנאי להתרחשות הספציאציה. למנגנון זה מספר תעודים בעולם הטבע.

דוגמה נוספת היא מין הצרעות מגלופטה  שחי בלילה והתפתחה בו התכונה של ראיית לילה. "ייתכן שאבותיה של המגלופטה עברו ללוח זמנים לילי כדי להתגבר על התחרות העזה מצד מאביקי-יום, ובכלל זה דבורים אחרות." 

קישורים חיצוניים





 הערות שוליים 

קטגוריה:אבולוציה
קטגוריה:מין (טקסונומיה)