עמותת אלע"ד

עמותת אלע"ד (בשמה הרשמי: "א.ל.ע.ד. - אל עיר דוד") היא עמותה ישראלית הפועלת לחיזוק הקשר היהודי אל ירושלים, ביסוס נוכחות יהודית ותיירות בעיר דוד שבסילואן ובאזורים הסמוכים. העמותה פועלת להשגת מטרותיה על ידי תיירות, חינוך ומחקר, חפירות ארכאולוגיות, רכישת בתים וקרקעות מתושבי סילוואן, או שכירתם מחברת עמידר, על מנת לשכן בהם יהודים. רוב הפעילות התקיימה עד שנות האלפיים בגן הלאומי עיר דוד, השייך לרשות הטבע והגנים ומופעל על ידי העמותה. מאז התרחבה הפעילות התיירותית והחינוכית באגן הקדוש גם להר הזיתים, לרכס ארמון הנציב, ליער השלום ולגיא בן הינום. מייסד העמותה, דוד בארי, הוא זוכה פרס ישראל למפעל חיים לשנת תשע"ז בשל פעילותו זו.

העמותה
העמותה הוקמה בשנת 1986 בידי דוד בארי, סגן מפקד יחידת דובדבן לשעבר, העומד בראש העמותה עד היום.

בראש המועצה הציבורית של העמותה עמד עד יום מותו חתן פרס נובל לשלום, אלי ויזל, וחברים בה (בשנת 2014) מנכ"ל משרד ראש הממשלה לשעבר, אילן כהן, מנכ"ל עיריית ירושלים לשעבר, איתן מאיר, עו"ד דן אבי-יצחק, הזמר יהורם גאון, השופט בדימוס יעקב בזק, ראש אמ"ן לשעבר עמוס ידלין, השופט בדימוס צבי טל, המפכ"ל לשעבר שלמה אהרונישקי ופרופ' שלמה מור-יוסף.

תיירות
שמאל|ממוזער|200px|כינור דוד - סמל העמותה בכניסה לגן הלאומי בעיר דוד
שמאל|ממוזער|250px|מדריך מטעם העמותה בגן הלאומי
על פי שחר שילה, שעמד עד 2016 בראש מערך השיווק של אלע"ד, באמצע שנות האלפיים, כשתוכניות בנייה חדשות של אלע"ד בסילוואן נבלמו, שונתה אסטרטגיית הפעולה של העמותה והיא החלה להשקיע בתיירות מורשת ובאמצעותה "לעצב מציאות ולהשפיע על דעת הקהל". הרחבת הפעילות התיירותית של עמותת אלע"ד בעיר דוד, וכן שיווק מסיבי והשקעה כספית גדולה, הביאו לעלייה חדה במספר המבקרים במקום. בשנת 2008, למשל, ביקרו באתרי העמותה כ-400 אלף מבקרים, לעומת כ-160 אלף בשנת 2005 (עלייה של 200%). בשנת 2019 ניצב הגן הלאומי עיר דוד, שמפעילה העמותה, בחמישייה הפותחת מבין אתרי רשות הטבע והגנים שזכו למרב הביקורים באותה השנה (אחרי: מצדה, קיסריה, הבניאס ועין גדי). על פי נתוני רשות הטבע והגנים הלאומיים, עמד מספר המבקרים בגן הלאומי עיר דוד בשנת 2019 על 650,000 בני אדם. באותה שנה, מספר התיירים בכלל אתרי עיר דוד שמפעילה העמותה חצה לראשונה את רף מיליון המבקרים. העמותה השקיעה סכום ניכר בהקמת אתר אינטרנט אינטראקטיבי, שזכה בשנת 2007 במקום הראשון מתוך 167 אתרים, בתחרות בינלאומית מטעם ארגון World Summit Award של האו"ם, בקטגוריית E-Culture.

עיר דוד

בשנת 1997 נחתם חוזה בין רשות מקרקעי ישראל לבין העמותה למטרות שמירה והחזקה של חלקות בעיר דוד, בשטח של 26,007 מ"ר החל מאותה שנה מפעילה העמותה עבור רשות הטבע והגנים את 'הגן הלאומי עיר דוד', המהווה חלק מ'גן לאומי סובב חומות ירושלים'. זהו אחד מכמה גנים לאומיים בישראל המופעל בידי עמותה פרטית, והיחיד הפועל על פי תו התקן הבינלאומי של IQC, וסגור בשבת. בעקבות העברת הפעלת הגן לידי עמותת אלע"ד תרמה העמותה לשימוש הציבור כמה מבנים בעיר דוד, כמו 'בית הצופה', שהפך לנקודת תצפית ואולם להקרנת חיזיון אורקולי.

בגן הלאומי פועל מרכז הדרכה השייך לעמותה, המציע שירותי הדרכה בתשלום למבקרים. כן מפעילה העמותה בפסגת הגן הלאומי מיצג תלת־ממדי, העוסק בהתפתחותן של עיר דוד וירושלים בתקופת בית ראשון. מאז העברת הגן הלאומי לחסות עמותת אלע"ד, ניכר גידול מתמיד במספר המבקרים בו, בעקבות פרסום, הרחבת הפעילות במקום ואטרקציות, בעיקר בחגים ובאירועים מיוחדים. בשנת 2008, למשל, ביקרו בגן הלאומי עיר דוד כ-400 אלף איש, מספר שיא בכניסות לגן לאומי בירושלים.

ביולי 2017 נחנך מופע הלילה ״הללויה״, המציג את תחיית ירושלים הקדומה על גבי עתיקות עיר דוד, תחת כיפת השמים.

באוקטובר 2019 חנכה העמותה את מתחם הקמפינג העירוני הראשון בירושלים ביער השלום. המתחם נחנך במעמד שר התיירות, והוא פרי שיתוף פעולה של עמותת אלע"ד יחד עם משרד התיירות, רשות מקרקעי ישראל והחברה הממשלתית לתיירות. בהקמת המיזם תמכו גם עיריית ירושלים וקק"ל.

הר הזיתים
בשנת 2006 הרחיבה עמותת אלע"ד את פעילותה להר הזיתים, השוכן מול עיר דוד. עיקר פעילות העמותה שם הוא בשיקום וטיפוח בית העלמין היהודי העתיק, שניזוק קשות במהלך 19 שנות השלטון הירדני במזרח ירושלים עד מלחמת ששת הימים, ובשמירה עליו מפני מעשי ונדליזם לאומני. במסגרת פעילות זו מועסקים עובדים ומתנדבים בניקוי המצבות העתיקות, חידוש הכתוב בהן, סידור השבילים בין החלקות' מיפוי הקברים ותפעול של מרכז מידע העוסק באיתור קברים ישנים.

בשנת 2008 חנכה העמותה אתר אינטרנט אינטראקטיבי, המאפשר לגולשים לאתר קברים בבית העלמין, לקרוא על הקבורים בו, להוסיף מידע ותמונות וכן לתכנן מסלול בין קברים שונים הפזורים בין החלקות.

ארמון הנציב וגיא בן הינום
בשנת 1995 נחשפה האמה התחתונה ברכס ארמון הנציב, לאחר שהייתה סגורה במשך שנים רבות. מחקר האמה, שנבנתה על ידי החשמונאים לפני למעלה מאלפיים שנה, החל כבר במאה ה-19 בידי חוקרים בריטיים, אך היא מעולם לא נפתחה באופן מסודר לקהל. גם החפירה האחרונה נועדה למחקר בלבד, אולם עמותת אלע"ד פרסה את חסותה על המקום, ואף מימנה את הכשרתו לביקורי קהל. משנת 2005 פתוחה אמת המים התחתונה לקהל, בתיאום ובהדרכה של עמותת אלע"ד.

בשנת 2024 נפתח מרכז מבקרים חדש בארמון הנציב תחת השם 'מצפה דוד' ובו פועלת האומגה הארוכה ביותר בישראל באורך של 731 מטר, מארמון הנציב ליער השלום וסיורי סגווי בטיילת ארמון הנציב. ביער השלום נפתח בשנת 2019 מתחם אירוח ללינה וקמפינג. בגיא בן הינום (בחלקו הדרום-מזרחי) העמותה החלה בשנת 2020 פרויקט בשיתוף עם רט"ג לשיקום האזור (שהיה מוזנח ומלוכלך) והוקמה החווה בגיא, שמדגימה חקלאות קדומה ומלאכות קדומות. עוד לפני כן הוקם גם מתחם האירועים 'בית בגיא'.

הפעילות התיירותית של העמותה מתקיימת לאורך כל רכס ארמון הנציב וגיא בן הינום, ומשולבת בהדרכה המתרכזת בטבע ובמקומם של הרכס והגיא בתולדות עם ישראל.

חפירות ארכאולוגיות
שמאל|ממוזער|230px|החפירות בחניון גבעתי
עמותת אלע"ד מממנת את רוב החפירות הארכאולוגיות הנערכות בעיר דוד ובמרחבה. כל החפירות נערכות על ידי רשות העתיקות או באישורה, ורובן הן חפירות הצלה, שנועדו לחשוף את צפונות העבר לקראת בנייה או פיתוח באגן הקדוש. החפירות שמקיימת רשות העתיקות ב"חניון גבעתי" שבצידה המערבי של עיר דוד, מנוהלות במשותף גם עם אוניברסיטת תל אביב. מנהלי החפירה הם ד"ר יפתח שלו מרשות העתיקות ופרופ' יובל גדות מאוניברסיטת תל אביב. מכורח המיקום הגאוגרפי, מניבות החפירות ממצאים רבים מתקופות שונות ומגוונות, והם מפורסמים בכלי התקשורת ובכנס השנתי של מכון מגלי"ם. מנהלי החפירות הם אנשי רשות העתיקות וחוקרים מן השורה הראשונה, כמו רוני רייך, גבי ברקאי, אילת מזר, דורון בן עמי, יחיאל זליגר ואלי שוקרון. פרופ' רוני רייך התנה את עבודתו במקום בגיוס תושבי כפר סילוואן לעבודת החפירה, ולכן העובדים הם מתנדבים מהארץ ומהעולם לצד פועלים בשכר תושבי המקום.

תנופת המחקר הארכאולוגי בעיר דוד ובסביבתה הביאה לחשיפה של אתרי חפירה רבים ולממצאים יוצאי דופן בזמן קצר. בין אתרי החפירה הרבים ניתן לציין את בריכת השילוח "האמיתית", שנחשפה בשנת 2006 למרגלות "בריכת השילוח" המאוחרת, שהייתה מוכרת כל השנים; כן נחשפו חלקי רחוב נרחבים ותעלות ניקוז מימי בית שני, מטמון ובו מאות מטבעות זהב,
ביצורים באזור מעיין הגיחון, מבנה אבן גדול מתקופת הברזל, ממצאים רבים בחפירות חניון גבעתי, מצודת החקרא, ורחובה הראשי של ירושלים מתקופת הבית השני, המחבר בין בריכת השילוח למרגלות הר הבית, ונחפר במנהרה מתחת לבתי שכונת סילוואן.

ימין|ממוזער|250px|פרויקט סינון העפר בעמק צורים
עמק צורים
בשנת 1999 הוצאו כ-400 משאיות עפר מהר הבית, בעקבות עבודות שיפוץ והרחבה שנערכו על ידי הווקף במקום. העבודות, שנערכו באמצעות ציוד מכני כבד, ללא חפירת הצלה או פיקוח מטעם רשות העתיקות, חוללו נזק ארכאולוגי רב, שכן ערימות העפר נשפכו לנחל קדרון ללא הבחנה, וללא יכולת להבחין בין הממצאים באופן סטרטיגרפי. בשנת 2004 הקימו הארכאולוגים גבריאל ברקאי ויצחק צויג מאוניברסיטת בר-אילן, בתמיכת רשות הטבע והגנים וברישיון רשות העתיקות, פרויקט לסינון העפר שנחפר ונזרק מחוץ להר הבית. העפר הועבר במספר שלבים לגן הלאומי עמק צורים השוכן למרגלות הר הצופים, שם החלה פעולת הסינון.

שנה לאחר מכן נקלע המיזם למשבר כספי וכמעט נסגר. בשלב זה פרסה עמותת אלע"ד את חסותה התפעולית והכספית על המיזם, ופתחה את אתר הסינון לחוויה תיירותית בשם "החוויה הארכאולוגית בעמק צורים", בה יכולים המבקרים להשתתף בפועל בסינון, ולשמוע הסברים על מקור העפר ועל מה שנתגלה בו. רוב המבקרים הם בני נוער מהארץ ומהעולם, שחשפו ממצאים ייחודיים כמו טביעות חותם, תכשיטים, מטבעות, שברי חרסים, צלמיות ופרטי בניין מתקופת הבית השני ועד ימינו. עד לשנת 2012 השתתפו במיזם למעלה מ-120,000 איש מרקע מגוון, מישראל ומחוץ לה. מיזם זה משלב בין ההיבטים התיירותיים, הארכאולוגיים והחינוכיים של העמותה. בשנת 2017 פוצל הפרויקט. אלע"ד ממשיכה להפעיל את אתר הסינון בעמק צורים, ובו עפר מחפירות בתחומי עיר דוד ואתרים נוספים של ירושלים הקודמה, ופרויקט סינון העפר מהר הבית עבר למצפה המשואות, תחת ניהול עצמאי. בנובמבר 2021 פורסם מטבע שקל כסף מתקופת הבית השני, שהתגלה בפרויקט על ידי ילדה בת 11 שהגיעה עם משפחתה ל"חוויה הארכאולוגית" בעמק צורים שמפעילה העמותה.

חינוך ומחקר
עמותת אלע"ד משקיעה משאבים רבים בחינוך לחיזוק הקשר לירושלים במגזרים וקהלים שונים, וכן בהגברת הידע במחקר ירושלים הקדומה. בהדרכה מובלט הרצף היהודי ומודחקות השכבות הקדומות (הכנעניות) והמאוחרות (הרומאיות, הביזנטיות והאיסלאמיות). הכרונולוגיה ההיסטורית המוצגת מצמצמת את הנוכחות המוסלמית והנוצרית בירושלים. בין קהלי היעד הבולטים של העמותה בתחום זה נמצאים חיילי צה"ל, שאלפים מהם מבקרים בעיר דוד ובסביבתה במסגרת פרויקט 'מוריה' של חיל חינוך. הפרויקט, המשותף לצה"ל, לעמותת אלע"ד, לקרן למורשת הכותל וליד בן צבי, מביא את החיילים ליום סיור בירושלים, בדגש על אתרים בעלי זיקה יהודית וציונית. העמותה מפעילה סופי שבוע וסמינרים בנושאי מנהיגות וציונות בקרב קצינים, המתקיימים באתרי התיירות השונים באגן הקדוש. העמותה פועלת גם בשיתוף עם תנועת "בני עקיבא", שחניכיה מבקרים באתרי העמותה בסיורים חינוכיים, וכן עם תנועת "מבראשית", המקיימת מדי שנה בעיר דוד פעילות חינוכית וטקסים.

בשנת 2001 הקימה העמותה את מכון מגלי"ם (המכון הגבוה ללימודי ירושלים) כמכון מחקר והוראה, שמטרתו להעמיק את הידע על אודות ירושלים בתחומי היסטוריה, ארכאולוגיה ותנ"ך. במכון מלמדים אנשי אקדמיה מישראל ומחוצה לה בקורסים, השתלמויות, ימי עיון וסיורים, הפונים לקהל מגוון. ייחודו של המכון הוא בכך שהמרצים הם חוקרים המשתתפים בפועל במחקר הארכאולוגי בירושלים הקדומה, כמו פרופ' רוני רייך, ד"ר אילת מזר וד"ר גבי ברקאי. מדי שנה מקיים המכון את 'כנס מחקרי עיר דוד', כנס ארכאולוגי מהגדולים בישראל, בו מציגים החופרים והחוקרים את החידושים העדכניים ביותר בחקר ירושלים. למכון מגלי"ם אף הוצאה לאור של ספרים ופרסומים, פרי מחקרם של חוקרים בתחומים הרלוונטיים. לצד הפעילות המחקרית והאקדמית, עוסק מכון מגלי"ם בהפקת חומרי לימוד וסרטוני אנימציה עבור מערכת החינוך ועבור הקהל הרחב.

העמותה מפעילה, בשיתוף רשות הטבע והגנים, את "חווה בגיא" חווה לשחזור חקלאות קדומה.

התיישבות יהודית במזרח ירושלים
שמאל|ממוזער|250px|בית מיוחס, בין הבתים הראשונים שהעמותה רכשה בעיר דוד

אחת מפעולותיה העיקריות של עמותת אלע"ד היא ההתיישבות היהודית במזרח ירושלים ובעיקר בסילוואן, שכונה שבה רוב ערבי מובהק. על פי דוח של "מכון ירושלים למחקרי מדיניות" משנת 2020, בשכונה יש כעשרים אלף תושבים, מתוכם 500 יהודים.

חלק מהבתים בצלע הר הזיתים של כפר סילוואן היו בבעלות יהודית לפני קום המדינה, והיוו את היישוב היהודי כפר השילוח, שהוקם עבור יוצאי תימן בשלהי המאה ה-19. בשכונת ואדי-חילווה, בתוכה שוכנת עיר דוד, רכש הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד בראשית המאה ה-20 שטח אדמה גדול לחפירות ארכאולוגיות, ששימשו לאחר מכן להתיישבות יהודית. עם פרוץ פרעות תרפ"ט נטשו חלק מיהודי המקום את בתיהם, ועזבוהו כליל במאורעות 1936. היישוב היהודי בעיר דוד חוסל, הרכוש היהודי נבזז, ולבתים פלשו ערבים, שצאצאיהם של חלקם מתגוררים בבתים עד היום.

העמותה רוכשת ושוכרת מיום הקמתה נכסים, קרקעות ובתים בעיר דוד, בהר הזיתים וברחבי ירושלים הקדומה באופנים הבאים:
 איתור נכסים השייכים ליהודים בעיר דוד ומאבק משפטי במחזיקים בהם, בדרישה לפנותם על מנת להחזירם לבעליהם המקוריים.
 קנייה ושכירת נכסים שהוכרזו נכסי נפקדים על ידי האפוטרופוס מהרשות לפיתוח ומחברת עמידר.
 פינוי תושבים ערבים מדירותיהם, שלא הצליחו להוכיח זכויות בנכס או שסירבו לחתום על חוזי שכירות, ואכלוס הדירות ביהודים.
 שכנוע ערבים תושבי הכפרים סילואן, ראס אל עמוד, א-טור ושכונת אבו תור למכור את בתיהם ליהודים.
 'קרן שלם ירושלים', עמותת בת של אלע"ד, הקימה את מעלות דוד, שכונה בת כ-80 יחידות דיור בראס אל עמוד, במקום בו עומד מבנה המטה הישן של מחוז ש"י של משטרת ישראל, ובתמורה תממן חלק מבניית מבנה המטה החדש. הבנייה בראס אל עמוד נעשתה בשיתוף עם 'הקדש העדה הבוכרית', ממנה הפקיעו הירדנים את השטח ב-1948.

נכון ל-2010, מתגוררים בנכסים שבבעלות העמותה באגן הקדוש כ-75 משפחות יהודיות.

תקציב
בשנים 2006–2013 קיבלה העמותה תרומות בסך כ-56 מיליון ש"ח לשנה בממוצע, כ-61% מהם מחברות הרשומות במדינות כגון איי בהאמה וזהות בעליהן עלומה. השימוש בחברות כאלו נפוץ אצל גופים ישראליים המעוניינים לרכוש נכסים מפלסטינים, תוך הסתרת זהות הצדדים כדי לא להכשיל את העסקה.

על פי פרסומים, רומן אברמוביץ' וחברות הקשורות לו תרמו כ-350 מיליון שקלים לעמותת אלע"ד.

נכון ל-2023 עמדו הכנסות העמותה על כ-135 מיליון שקלים, כשמתוך הסכום הזה 82 מיליון שקלים הגיעו מתרומות. מרבית התרומות הגיעו מחוץ לארץ, בעיקר מאגודת הידידים של אלע"ד בארצות הברית. העמותה ממומנת גם על ידי חברות ציבוריות. למשל חברת הביטוח מגדל תורמת לה מאה אלף שקלים מדי שנה החל מ-2019 ובנק לאומי תרם לה 150 אלף שקלים בשנת 2022.

פולמוס סביב פעולות העמותה
העובדה כי העמותה מעודדת התיישבות יהודית במזרח ירושלים, הביאה להתנגדות של עמותת עיר עמים ואחרים, שקראו להוציא את הגן הלאומי מחזקתה של העמותה, המציגה לדבריהם את האתר באופן מגמתי בפני המבקריםכדי לקבוע את הנרטיב ההיסטורי היהודי כנרטיב היחיד במרחב הציבורי ובתודעה הישראלית.

באוגוסט 2008 עתרה תנועת שלום עכשיו, בשיתוף עם ערבים תושבי כפר סילוואן לבג"ץ נגד העמותה ושותפיה, בדרישה לעצור את החפירות בחניון גבעתי, בטענה שהן אינן חוקיות, אך העתירה נדחתה.

פרופסור דניאל בר-טל ופרופסור עמירם רביב כותבים בספרם "אזור הנוחות של חברה בסכסוך", כי הייהוד של הכפר נעשה לא פעם בדרך אלימה של נישול ובניגוד לחוק הבין-לאומי, לא פעם בעזרת שלטונות ישראליים.

לדברי עמותת אלע"ד, העמותה פועלת תוך שיתוף פעולה עם יושבי המקום ותוך שילוב תושבים ערבים בפיתוח השכונה. חוסיין סיאם, המוכר כמוכתר על ידי העירייה, אמר בראיון כי "שוררת שנאה בין הצדדים", אולם גם "באמת התפתחו יחסים אישיים קרובים בין הרבה יהודים לערבים בכפר. אליי הביתה הגיעו לא פעם חברים יהודים שלי". המתנגדים לפעולות העמותה טוענים כי שיתוף פעולה זה נועד להקנות לעמותה "שקט תעשייתי" בדרכה לייהוד האגן הקדוש כולו. תושבים ערבים התלוננו על פגיעה בפרטיותם בשל מצלמות האבטחה, ועל הגבלת תנועתם בחגים יהודיים. כן עלו טענות כי החפירות הארכאולוגיות מבוצעות תוך כדי פגיעה באתרים מוסלמיים.

דוד בארי, יושב ראש עמותת אלע"ד, אמר בראיון בשנת 2008: "עד היום נבחנו הרכישות שלנו בעשרות מבחנים משפטיים, ומעולם לא הוטל דופי בהתנהלותנו, ולו פעם אחת". הוא פועל יחד עם ערבים תושבי הכפר למען מטרות משותפות.

ראו גם
 ההתיישבות היהודית במזרח ירושלים

 קישורים חיצוניים 
 אתר עיר דוד
אתר הר הזיתים
 הערוץ של עיר דוד, באתר יוטיוב


 פרוטוקול ועדת הפנים של הכנסת, מתאריך 2.2.04 בנושא קרקעות המדינה במזרח ירושלים





הערות שוליים

קטגוריה:גאולת אדמות בארץ ישראל
אלע"ד
קטגוריה:עיר דוד
קטגוריה:סילואן
קטגוריה:ארגוני ימין בישראל