מכס

מכס הוא מס המוטל על יבוא סחורות ושירותים. בעבר היה נהוג להטיל מכס גם על יצוא סחורות.

מטרות

רוב מדינות העולם מטילות מכס משתי סיבות עיקריות:
ככלי לגיוס כספים לצורך מימון פעילות הממשלה.
כאמצעי לצמצום היקף היבוא על מנת לכוון ולהגן על תעשיות מקומיות.

ההבחנה קיימת רק לגבי המניע של הממשלה המטילה את המס. בפועל, מכס שהוטל כדי להגדיל את הכנסות הממשלה עדיין מקטין את היבוא ולהפך.

היסטוריה
שמאל|ממוזער|200px|בית המכס הישן (כיום נטוש) בגשר בנות יעקב, ספטמבר-2007
המילה נזכרת לראשונה בהקשר של מס המושת על שלל מלחמה בספר במדבר: 

מכסים התקיימו בעת העתיקה, למשל באימפריה הפרתית וברומא העתיקה, שם נקראו portoria. הזכות לגבות מס על סחורות נכנסות ויוצאות מהמדינה נחשבה מאז ומתמיד זכות טבעית של השליט, כאשר ההצדקה לכך הייתה בעיקר תשלום על שימוש בכבישים, גשרים ונמלים שנבנו ותוחזקו על ידי הממשל ואיפשרו את המסחר.

 המוכס בהלכה 
ה'מוכס' היה ממונה מטעם המלכות לגבות מס לפי השערתו והערכתו, יש שכתבו שהמוכס היה קונה מהמלך זכות לגבות את המס לעצמו.

בתלמוד נכלל המוכס עם משחק בקוביה ומפריח יונים שחכמים פסלום לעדות כיון שראו שהרבה פעמים הם גבו יותר מהראוי. ואף שדינא דמלכותא דינא כתבו בתלמוד בשם רב חנינא בר כהנא שאמר בשם שמואל שמדובר במוכס שאין לו קצבה, ובשן דבי רבי ינאי תירצו שמדובר במוכס העומד מאליו.

כן, נמנו המוכסים בין אלו 'שתשובתן קשה', מפני שגוזלים את הרבים, וכשהם באים לעשות תשובה ולהחזיר את הגזילה, אינם יודעים למי להחזיר. וכן שנינו בתוספתא (בבא קמא, פרק י, הלכה יד), קשה גזל הרבים מגזל היחיד, שהגוזל את היחיד יכול לפייסו ולהשיב לו את הגזילה, ואילו הגוזל את הרבים אינו יכול לפייסם ולהשיב להם את מה שגזל מהם, מפני שאינו יודע למי להשיב. למרות זאת, תיקנו חכמים לגוזלים את הרבים, שישיבו את הגזילה למי שהם מכירים שגזלו ממנו, ומשאר הגזילות - יעשו צורכי רבים, באופן שיהנו מכך גם הנגזלים.

בתקופת התנאים הייתה התייחסות שלילית כלפי מוכסים [בגלל שהמוכס מטעם השלטון היה גובה יותר ממה שצריך ושומר את העודף לעצמו ולכן נחשב לגזלן]. לדוגמה, בברייתא מובא המוכס כדוגמה מובהקת לרשע: .

התייחסות זו הייתה רווחת בארץ ישראל, והיא מופיעה אף בברית החדשה. כך למשל, בבשורה על-פי מתי, מורה ישו להתייחס לאלה הפוגעים שוב ושוב באחרים כאל גוי או כאל מוכס: . עם זאת, מתי עצמו היה מוכס במקצועו.

 בעולם 
מלכי אנגליה בתקופת ימי הביניים הנהיגו מכסים בשיעור הנתון לשיקולו הבלעדי של המלך, בניגוד למיסים אחרים אשר נקבעו באישור הפרלמנט.

בין המאות ה-16 וה-18 שלטה באירופה התפיסה הכלכלית המרקנטליסטית ומדינות כבריטניה וצרפת הטילו מכסים כבדים על היבוא מהארצות השכנות (ובמידה פחותה בהרבה על מושבותיהן). לאחר שאדם סמית', דייוויד ריקרדו ואחרים הראו את יתרונות השוק החופשי והתועלת שבסחר בינלאומי חופשי, חלה ירידה מסוימת אך המכסים ברחבי העולם עדיין היו גבוהים יחסית.

המפנה המשמעותי הגיע לאחר מלחמת העולם השנייה. מדינות העולם החלו לכונן אזורי סחר חופשי ולחתום הסכמים שהעניקו למדינות אחרות מעמד של שותפות סחר מועדפת ובפועל ביטלו או הורידו מכסים. גושי סחר חופשי כשוק האירופי המשותף (שהפך אחר כך לאיחוד האירופי) ואזור הסחר החופשי של צפון אמריקה מאפשרים נפח גדול מבעבר של סחר חופשי. ארגון הסחר העולמי (WTO) פועל לצמצום מכסים ועידוד מסחר בינלאומי.

בחוק הישראלי
בישראל קיימת רשימת חוקים בהתייחס למכס ולמיסוי, שחלקם קשורים ליבוא ויצוא סחורות ובחלקם קיימת התייחסות למניעת הברחות. מערכת המכס בישראל מוסדרת בחוקים ותקנות, ובראשם פקודת המכס. שמטרתה העיקרית לגבות מיסים ולמנוע הברחות, לסייע בשמירה על ביטחון המדינה ולאכוף חוקים שונים הקשורים לייבוא (כגון הגנה על זכויות יוצרים, בריאות הציבור והגנת הצומח). המכס פועל כזרוע אכיפה כלכלית וביטחונית של המדינה, ומאפשר לאזן בין הגנה על התעשייה והייצור המקומי לעידוד סחר בין-לאומי. בנוסף, מהווה מקור הכנסה משמעותי לקופת המדינה. החקיקה בתחום מתעדכנת באופן תדיר בהתאם להסכמי סחר בינלאומיים, שינויים במדיניות הכלכלית וצרכים ביטחוניים.
 תקנות סימני סחורות, 1935
 פקודת תעריף המכס והפטורים, 1937
 צו המכס (הסדרת יצוא דבש), 1937
 צו מתן רישיונות יבוא, 1939
 צו מתן רישיונות יצוא, 1940
 חוק מסי מכס ובלו (שינוי התעריף), תש"ט-1949
 חוק מס קניה (טובין ושירותים), תשי"ב-1952
 צו יבוא (מתן הודעה על יבוא), תשי"ב-1952
 תקנות מסי מכס ובלו (שינוי תעריף) (מס על מלאי), תשי"ג-1953
 חוק לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו, תשי"ד-1954
 צו יצוא (מתן התחייבות וערבות על ידי מקבלי מטבע חוץ), תשי"ז-1956
 חוק המכס, הבלו ומס הקניה (ביטול פטור מיוחד), תשי"ז-1957
 חוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, תשי"ז-1957
 צו יצוא (מתן התחייבות וערבות על ידי מבקש רישיון ליצוא ציוד), תשי"ח-1958
 תקנות לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים), תשי"ח-1958
 צו יצוא (מתן ערובות מאת יצואנים), תשי"ט-1959
 פקודת מס הכנסה [נוסח חדש], תשכ"א-1961
 צו יצוא (מתן התחייבות וערבות על ידי מבקש הלוואה ציבורית), תשכ"א-1961
 תקנות לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (יצוא פקעות הסיפן), תשכ"ב-1962
 חוק סוכני המכס, תשכ"ה-1964
 צו סוכני המכס (קביעת פעולות מכס), תשכ"ה-1965
 תקנות המכס, תשכ"ו-1965
 תקנות סוכני המכס, תשכ"ה-1965
 תקנות סוכני המכס, תשכ"ה-1965
 רישיון כללי לסחורות במעבר, תשכ"ח-1967
 חוק מיסים עקיפים (מס ששולם ביתר או בחסר), תשכ"ח-1968
 צו המכס (הטפסים הדרושים לביצוע הפקודה), תשכ"ט-1968
 צו המכס (תחנות תעופה אזרחית ומקומות לבדיקת טובין), תשכ"ח-1968
 צו המכס (תחנות תעופה אזרחית ומקומות לבדיקת טובין), תשכ"ח-1968
 צו יבוא (מתן ערובות על ידי מבקשי רישיונות יבוא או אישורים מיוחדים), תשכ"ט-1968
 חוק אזורי נמל חפשיים, תשכ"ט-1969
 פקודת הנמלים [נוסח חדש], תשל"א-1971
 תקנות אזורי נמל חפשיים (פעולות בטובין וסדרי פיקוח עליהם), תשל"א-1971
 תקנות הנמלים, תשל"א-1971
 צו המכס (הישבון על טובין ששימשו לייצור מוצרים שיבואם פטור ממכס), תשל"ג-1972
 חוק המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור וייצוא), תשל"ג-1973
 צו המכס (רשימון על יבוא טובין המסתווגים בפרט מותנה), תשל"ג-1973
 תקנות הפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (אתרוגים), תשל"ד-1974
 תקנות לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (יצוא זרעים), תשל"ד-1974
 תקנות מחלות בעלי-חיים (יבוא בעלי חיים), תשל"ד-1974
 תקנות מחלות בעלי-חיים (יבוא בשר), תשל"ד-1974
 צו מס קניה (פטור), תשל"ו-1975
 צו מס קניה (פטור), תשל"ו-1975
 תקנות לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (יצוא פרי הדר), תשל"ה-1975
 תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), תשל"ז-1976
 תקנות המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור וייצוא) (רכישת פרי הדר לתעשייה), תשל"ח-1977
 תקנות לפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (יצוא משקאות משכרים), תשל"ז-1977
 רישיון יבוא ורישיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות), תשל"ח-1978
 רישיון יבוא כללי, תשל"ח-1978
 פקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], תשל"ט-1979
 פקודת המכס [נוסח חדש], תשל"ט-1979
 תקנות לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו, תשל"ט-1979
 פקודת הרוקחים [נוסח חדש], תשמ"א-1981
 צו היבוא והיצוא (עיסוק בסחר חוץ), תשמ"ב-1981
 תקנות מחלות בעלי חיים (פסדים), תשמ"א-1981
 תקנות מחלות בעלי חיים (הסדר יבוא מוצרי כוורת), תשמ"ב-1982
 כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מחליפי יבוא מובהקים), תשמ"ו-1986
 צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איסור ייצור, יבוא ומכירה של צעצועים מסוכנים), תשמ"ז-1986
 כללי רשות שדות התעופה (הובלת משגורי יבוא ממסוף המטענים בנמל התעופה בן-גוריון), תשמ"ח-1988
 תקנות מחלות בעלי חיים (יבוא ויצוא של מוצרים מבעלי חיים), תשמ"ח-1988
 כללי המכס (חישוב מחיר הנקוב במטבע חוץ), תשמ"ט-1989
 תקנות מס קניה (ערך טובין שיבא יבואן בהסדר), תשנ"א-1990
 חוק המיסוי על יבוא ויצוא (סיוע למדינות חוץ), תשנ"ב-1992
 חוק בשר ומוצריו, תשנ"ד-1994
 צו המכס (קביעת מחסן מכס), תשנ"ד-1994
 תקנות החומרים המסוכנים (יבוא ויצוא פסולת חומרים מסוכנים), תשנ"ד-1994
 צו הגנת הצרכן (סימון ואריזה של מוצרי מזון), תשנ"ט-1998
 תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), תשנ"ח-1998
 תקנות איסור הלבנת הון (דרכי דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה), תשס"א-2001
 צו היבוא והיצוא (פיקוח על ייצוא בתחום הכימי, הביולוגי והגרעיני), תשס"ד-2004
 תקנות להסדרת הפיקוח על כלבים (יבוא והחזקה של כלבים מסוכנים), תשס"ה-2004
 צו היבוא והיצוא (פיקוח על יצוא טובין, שירותים וטכנולוגיה דו-שימושיים), תשס"ו-2006
 תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי), תשס"ז-2006
 חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, תשס"ז-2007
 צו הפיקוח על יצוא ביטחוני (ציוד טילים), תשס"ח-2008
 תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (התייעצות עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיון יצוא ביטחוני), תשס"ח-2008
 תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (רישיונות), תשס"ח-2008
 תקנות הגנת הצומח (יבוא צמחים, מוצרי צמחים, נגעים ואמצעי לוואי), תשס"ט-2009
 צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל), תש"ע-2010
 צו המועצות למוצרי פירות וירקות (ייצור וייצוא) (כינון מועצה למוצרי עגבניות), תשע"א-2011
 תקנות הנהיגה הספורטיבית (הוראות בדבר ייבוא כלי תחרותי וחלקי חילוף), תשע"ב-2012
 צו יבוא חופשי, תשע"ד-2014
 חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), תשע"ו-2015
 צו היבוא והיצוא (איסור ייבוא זיקוקין די-נור), תשע"ו-2015
 צו היבוא והיצוא (פיקוח על ייצוא טובין לרפובליקה העממית הדמוקרטית של קוריאה), תשע"ו-2015
 צו לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו (אי-תחולה של החוק ותקנותיו), תשע"ז-2016
 תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (יבוא רכב ושיווקו וסחר ברכב), תשע"ז-2016
 תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (ייבוא רכב ושיווקו, תיווך בייבוא אישי ואגרות), תשע"ז-2016
 כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה), תשע"ז-2017
 צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין, תשע"ז-2017
 תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר), תשע"ז-2017
 תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (פטור מרישיון ייצוא ביטחוני), תשע"ז-2017
 צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים), תשע"ט-2018
 צו הייבוא והייצוא (פיקוח על ייבוא טובין מהרפובליקה העממית הדמוקרטית של קוריאה), תשע"ח-2018
 תקנות היבוא והיצוא (הפחתה של סכומי עיצום כספי), תשע"ח-2018
 צו ייבוא אישי, תשע"ט-2019
 צו יבוא חופשי (הוראת שעה), תש"ף-2020
 צו היבוא והיצוא (קבוצות יבוא), תשפ"א-2021
 צו יצוא חופשי, תשפ"ב-2022
 כללי היבוא והיצוא (מסירת מידע), תשפ"ד-2024
 כללי המכס (מועד הגשת הצהרת ייבוא), תשפ"ה-2024
 צו היטלי סחר ואמצעי הגנה (היטל יבוא הנובע מהסכם העדפה) (הוראת שעה), תשפ"ה-2024

ניתוח כלכלי

שמאל|ממוזער|400px|השפעת מכס על שוק המוצר המקומי
כדי להבין את המתרחש בשוק המקומי של מוצר עם הטלת מכס, נבחן שוק כזה בשלושה שלבים: נתחיל משוק סגור ליבוא ונוסיף בזה אחר זה את היבוא החופשי ואת המכס.
 בשלב הראשון השוק סגור ליבוא. הכמות והמחיר נקבעים לפי עקומות הביקוש וההיצע המקומיות  כפי שמתואר בתרשים ובשווי משקל הכמות המיוצרת היא  ומחיר המוצר .
 כעת נפתח השוק ליבוא. בהנחה שהשוק המקומי זניח בגודלו ביחס לשוק המוצר העולמי, ניתן לומר בקירוב שההיצע העולמי גמיש לחלוטין: ניתן לייבא כל כמות במחיר הבינלאומי הקבוע . בשיווי משקל החדש, ירד המחיר ל- וסך הכמות הנצרכת עלתה ל-. רווחתם של צרכני המוצר עלתה, אך מצד שני הכמות המיוצרת במפעלים המקומיים ירדה ל- וכתוצאה מזה ירדה רווחתם של היצרנים המקומיים, מה שגרם בוודאי לפיטוריהם של עובדים בתעשייה המקומית.
 הממשלה החליטה להטיל מכס בגובה  על כל יחידה מיובאת של המוצר. המשמעות המעשית היא שההיצע העולמי של המוצר נראה כעת לצרכנים המקומיים כפי שהוא מיוצג בעקומה  בתרשים. ניתן לראות כי הטלת המכס קיזזה חלק מההשפעה של פתיחת השוק ליבוא: המחיר עלה ל=. הייצור המקומי עלה ל- וסך הכמות הנצרכת והמיובאת שניהם נמוכים יותר משהיו בשלב 2, אך גבוהים מאלה של המשק הסגור. כמובן שיש השלכה נוספת: לממשלה יש תוספת הכנסה בגובה . סך כל הרווחה במשק ירד לעומת שלב 2 אך עדיין עולה על זה שבשלב 1.

הדוגמה שנבחרה היא רק אחד ממספר תרחישים אפשריים: אם הממשלה מטילה מכס גבוה יותר ייתכן שהוא יבטל לגמרי את כדאיות היבוא ויחזיר את שוק המוצר לשלב הראשון. ייתכן גם שהמחיר הבינלאומי בכלל יהיה גבוה יותר מזה המקומי ויגרום למשק להפוך ליצואן של המוצר. יחד עם זאת, הניתוח הסכמטי מאפשר להסיק כי מכס על יבוא של מוצר:
 מיטיב עם מגזרים מסוימים ומזיק לאחרים כאשר סך ההשפעה על הרווחה במשק היא שלילית.
 ישפיע על השוק במידה התלויה בביקוש וההיצע המקומיים כמו גם אלה העולמיים.
 יוצר עיוות במשק, במובן זה שהכמות והמחיר משתנים מאלה שהיו נקבעים על ידי כוחות השוק.
 מקזז את השפעת פתיחת המשק למסחר בינלאומי, באופן חלקי או מלא.

תמיכה וביקורת
 תמיכה
 מכסים אמורים לעזור לתעשיות צעירות בשוק המקומי לגדול ולהגיע למצב שבו תוכלנה להתחרות בשוק העולמי. בעיקר אמורים הדברים בתעשיות שבהן יש חשיבות גדולה ללגודל כגון תעשיית המטוסים או המכוניות.
לאפשר לתעשיות מקומיות שנחשבות חיוניות לשרוד למרות שאינן תחרותיות, יחסית לייצור בחו"ל.
 כאשר מפעל מקומי אינו יכול להתחרות ביצרנים אחרים בשוק העולמי, מכס על המוצר עשוי למנוע סגירת מפעלים ופיטורי עובדים. על כן ארגוני עובדים, קבוצות עניין ותעשיינים מבקשים לעיתים קרובות מממשלות להטיל מכסים כדי למנוע תחרות כזאת.

 ביקורת
 הטלת המכס אמנם מסייעת ליצרנים המקומיים בשוק הספציפי בו הוטל המכס אך היא פוגעת ברווחתם של הצרכנים שהיו יכולים ליהנות ממחירים נמוכים יותר.
 הטלת מכסים מהווה הטיית השוק החופשי ופגיעה בשווי המשקל הכלכלי. דבר זה שלילי בעיני חסידי הקפיטליזם המוחלט.
 הטלת המכס עלולה לפגוע בכל ענפי הייצוא שכן היא גורמת לייסוף המטבע המקומי.
 במקרה שהמוצר המדובר הוא חומר גלם, הרי הצרכנים שלו הם בעצמם יצרנים, שיכולתם להתחרות בשוק המקומי והעולמי נפגעת כתוצאה מעלויות גבוהות יותר.
 הטלת מכס פוגעת ביצרנים בחו"ל ובדרך כלל גוררת פעולת תגמול מצד הממשלות הזרות בצורה של מכסים על מוצרי היצוא של המשק.
 מכסים, בדומה לסובסידיות, מאפשרים לתעשיות לא יעילות להמשיך להתקיים ומנציחים מצב של אי יעילות במשק.
 לפעמים נוצר מצב שבו נגבה מכס על מוצר שלא מיוצר בארץ. במקרה כזה, הגנה על תוצרת הארץ, אחת הסיבות למכס, לא מתקיימת.

המכס בישראל
ממוזער|left|250px|אזור המכס בנמל התעופה בן-גוריון

במדינת ישראל, רשות המיסים שבמשרד האוצר אחראית על גביית המכס ועל הבקרה בנמלי התעופה והספנות.

בישראל נהוג מכס על מוצרים רבים ומגוונים. בראשית שנות המדינה נעשה שימוש אגרסיבי במכסים בשיעור גבוה והגבלות מנהלתיות כדי לאפשר התפתחות תעשיות ולהגן על היצור המקומי. בשנות ה-60 הורדו שיעורי המכס, אך הם הועלו מחדש לאחר מלחמת יום הכיפורים. בשנת 1975 נחתם הסכם סחר חופשי עם השוק המשותף, שבו הסכימו מדינות השוק המשותף וישראל להפחית בהדרגה את המכס על יבוא ויצוא מישראל. במהלך שנות התשעים הוחלט על מדיניות לפיה יש לחשוף את המשק הישראלי ליבוא מתחרה, באופן גורף ככל שניתן. עם זאת מכסים רבים, כגון בתחום המזון, נותרו על כנם.

ניתן לקבל החזר על מכס ששולם על מרכיבים ששימשו לייצור מוצרים ליצוא. החזר זה נקרא הישבון. החזר מכס על רכישות ניתן על ידי מספר חברות פרטיות במסגרת תנאי השירות שלהם.

פקודת המכס קובעת כי ערך הסחורה המיובאת, שבגינו יש לשלם את מסי היבוא, הוא "מחיר העסקה" ששולם לספק בחו"ל, בצירוף "תוספות" המנויות בפקודה. חלק מן התוספות שעליהן יש לשלם את המכס הן, לדוגמה, ההובלה והביטוח, וחומרים ומרכיבים שמספק היבואן ליצרן ללא תשלום. פעמים רבות, רשויות המכס אינן מקבלות את ערך הטובין לפיו חישב היבואן את מסי היבוא. לעיתים נובעת המחלוקת מהטלת ספק באמיתות מחיר העסקה שהוצהר. אך לעיתים המחלוקת כלל אינה נובעת מספק עובדתי, אלא ממחלוקת משפטית בשאלה האם יש למסות רכיב מסוים, כלומר: האם הרכיב נחשב כתוספת המנויה בפקודה. נושא אחד שהיה לסלע מחלוקת בין יבואנים לרשויות המכס בתחילת המאה ה-21 הוא מכס על תמלוגים.

המכס מהווה כ-1% בלבד מסך הכנסות המדינה ממסים (לדוגמה בשנים 2013-2020).

מלבד עלות המיסים, אם חלים, מצטרפים לעלות השחרור אגרת מחשוב וביטחון, וכן עמלת שחרור ממכס שגובה עמיל המכס. לעיתים עמלת השחרור גבוהה מעלות המיסים.

בשנת 2020 קבע בג"ץ כי החל מ-15 בפברואר יחלו רשויות המכס לבדוק את החבילות שנשלחות בדואר ישראל כפי שהן בודקות את החבילות של חברות השילוח הפרטיות.

המדינה חתומה על הסכמים שונים: עם ארצות הברית, עם האיחוד האירופי ועם מדינות נוספות כגון טורקיה וירדן המבטלים או מקטינים את המכס הקבוע בחוק למוצר כאשר הוא יוצר במדינות ההסכם.

באפריל 2025, לקראת הכרזת תוכנית המכסים של טראמפ הודיעה הממשלה כי היא מבטלת את כל המכסים על יבוא מארצות הברית.

ראו גם
 איחוד מכסים
 מעטפת המכס
 יבוא
 יצוא
 הסכם סחר חופשי
 עקרון המדינה המועדפת

קישורים חיצוניים

 רשות המסים בישראל


 מילון למונחי מכס ובלו (1957), באתר האקדמיה ללשון העברית



הערות שוליים

*
קטגוריה:מיסים
קטגוריה:סחר בין-לאומי
ms:Tarif