פרשת תזריע

פָּרָשַׁת תַזְרִיעַ היא פרשת השבוע הרביעית בספר ויקרא. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב. 

חלקה הראשון של הפרשה עוסק בדיני יולדת זכר ונקבה. בחלק זה מופיעים דיני הטומאה והטהרה של היולדת, והקרבנות שעליה להביא למקדש. כמו כן מוזכרת מצוות ברית מילה הנערכת ביום השמיני ללידת בן זכר. בחלק השני של הפרשה מופיעים בהרחבה דיני צרעת. הן צרעת אדם על סוגיה השונים והן צרעת הבגד. 

בשנים שאינן מעוברות קוראים את פרשת תזריע ביחד עם הפרשה שאחריה, פרשת מצורע, סמוך לראש חודש אייר. בשנים מעוברות היא נקראת לבדה. בשנים המעוברות מסוג השג, החא, בשז וגכז קוראים את פרשת תזריע עם פרשת החודש.

תוכן הפרשה
דיני יולדת 
דיני טומאה וטהרה ביולדת
בהקשר זה מנויות שלוש מצוות: טומאת היולדת, האיסור לטמא לאכול קדשים וקרבן יולדת. אישה שילדה זכר נטמאת לשבוע, לאחר מכן טובלת וכל דם שתראה לאחר מכן בתוך שלושים ושלושה ימים יהיה דם טהור ולא יאסור אותה על בעלה. ביולדת נקבה היא נטמאת למשך שבועיים ולאחר שטובלת, כל דם שתראה בתוך שישים ושישה ימים יהיה טהור. בשלשים ושלשה ימי הטהרה לזכר ושישים ושישה לנקבה, האישה עדיין נחשבת לטמאה לענייני המקדש וקודשיו.
דיני קורבן היולדת
לפי הפרשה, על יולדת להביא קורבן לבית המקדש, בזמן שהוא קיים, לאחר תום ימי הטהרה. הקרבת הקורבן היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות. קורבן היולדת מתיר לאישה לאכול בשר קורבן, או להיכנס אל בית המקדש, דברים שאסורים לה משעה שילדה. קורבן היולדת מובא 40 יום לאחר לידת בן, ו-80 יום לאחר לידת בת.

הקורבן מתחלק לשני חלקים - עולה וחטאת. לקורבן העולה מביאה האישה כבש בן שנה, ואם היא ענייה, היא מביאה תור או בן יונה. לקורבן החטאת מביאה האישה תור או בן יונה, בין ענייה ובין עשירה.

דיני צרעת
דיני נגעי אדם
בנגעי צרעת בעור האדם כלולים
שאת, בהרת, מחיה, שחין ומכוה. וכן דיני צרעת בשער הראש והזקן ("נתק"). בהקשר זה מנויות שלוש מצוות: טומאת מצורע, האיסור לגלח את הנתק והכרזת המצורע על טומאתו.

דיני צרעת הבגד
צרעת הבגד הם נגעים המופיעים על בגדים הגורמים להם להיטמא על ידי כך שכהן רואה את הנגע וקובע שהבגד טמא. לנגעי בגדים דינים שונים מנגעי אדם ונגעי בתים וצבעיהם הם ירוק ואדום חזקים. תהליך הטמאות הבגד כולל כמה שלבים וכמה תוצאות אפשריות - הבגד יכול להטהר לגמרי או חלקית (רק מקום הנגע נקרע מהבגד) או שכולו נטמא ונשרף.

נוהגים בדיני צרעת הבגד רק בזמן שיש כהנים שבקיאים בנגעים.

תאריכי הקריאה
השבת בה קוראים את פרשת תזריע יכולה לחול בתשעה תאריכים שונים.

יחד עם פרשת מצורע:
שנת גכה ושנת בשה - א' באייר
שנת בחג ושנת זשג - ג' באייר
שנת זחא ושנת השא - ה' באייר
שנת הכז - בארץ ישראל כ"ט בניסן, בחוץ לארץ ו' באייר
בנפרד:
שנת השג - כ"ז באדר ב'
שנת החא - כ"ט באדר ב'
שנת גכז ושנת בשז - א' בניסן
שנת בחה ושנת זשה - ג' בניסן
שנת זחג - ה' בניסן

הפטרה
מפטירים בספר מלכים ב', מ עד , בסיפור ריפוי צרעת נעמן על ידי אלישע. בנוסח רומניא הפטירו , חזרו על . 
הפטרת תזריע היא בין ההפטרות הנדירות. בשנה פשוטה היא מחוברת תמיד לפרשת מצורע ולכן קוראים את הפטרת מצורע (בשנת גכה ושנת בשה את הפטרת שבת ראש חודש, ובשנת הכז בארץ ישראל את מחר חודש). בשנה מעוברת היא נקראת בנפרד, אך במרבית השנים היא חלה בפרשת החודש ולכן נקראת הפטרת שבת החודש. על כן, הפטרת תזריע נקראת רק בכ-16.3% מהשנים (שנת זחג, שנת זשה ושנת בחה).

ראו גם
 הוריית כהן בנגע הצרעת

 קישורים חיצוניים 

תזריע
*