מועצה אזורית שדות נגב

מועצה אזורית שדות נגב (שנקראה בעבר "מועצה אזורית עזתה") היא מועצה אזורית בנגב הצפון מערבי, בקרבת רצועת עזה.

גאוגרפיה
250px|ממוזער|ימין|סמל המועצה האזורית בשמה הקודם, "עזתה"
מועצה אזורית שדות נגב נמצאת במערב הנגב הצפוני, גובלת במועצת אשכול ממערב, מועצת מרחבים מדרום וממזרח ובמועצת שער הנגב מצפון. העיר נתיבות מוקפת ביישובי המועצה האזורית, אך אינה חלק ממנה.

היסטוריה
המועצה נוסדה בינואר 1951 תחת השם "מועצה אזורית הנגב הצפוני" והיא כללה בתוכה את היישובים שובה, תקומה, סעד, יושיביה (שכונה אז מוחרקה א'), שרשרת ובית הגדי (שכונה אז נתיב המולדת), יישובי הפועל המזרחי בנגב המערבי. לאחר מספר שנים הוסב שמה ל"מועצה אזורית עזתה". שם זה נותר בשימוש עד לשנת 2002, עת הוחלט להחליפו ב"שדות נגב".

בשנת 1956 הוקמה נתיבות כמרכז עירוני של המועצה ובמשך כמה שנים השתייך לשדות נגב, עד שהוקמה בה מועצה מקומית. בעשור השני של המאה ה-21 היא מאגדת בתוכה 16 יישובים: 12 מושבים (בית הגדי, גבעולים, זמרת, זרועה, יושיביה, כפר מימון, מלילות, שובה, שוקדה, שיבולים, שרשרת, תקומה), שני יישובים קהילתיים (מעגלים, תושיה) ושני קיבוצים (סעד, עלומים).

עם הקמתה שימש אברהם קאופמן, תושב פתח תקווה, כראש המועצה מטעם משרד הפנים. בבחירות שנערכו כמה חודשים לאחר מכן נבחר אברהם רוזנמן, תושב קיבוץ סעד, שהחזיק בתפקיד 26 שנים. במרוצת השנים היו לרוזנמן סגנים אחדים. בשנת 1965, סגנו היה ראובן רוזנבלט. בין סגניו היה שמעון כלפה, שלימים נבחר לראש המועצה.

אחרי רוזנמן נבחר לתפקיד ראש המועצה מי שהיה במשך שנתיים סגנו של רוזנמן ומנהל בית הספר מעגלים, שמעון כלפה. כלפה היה תושב המושב שרשרת. בתקופת כלפה, ביוזמתו ובליוויו הצמוד הוקם פארק תעשיות נ.ע.מ. הסמוך לצומת בית הגדי, וחודשו התשתיות במושבים בתוכנית משותפת ("מפנה 97") עם משרד ראש הממשלה, בעלות כוללת של למעלה מ-150 מיליון ש"ח. כמו כן, כלפה סגר את סמינר המורות שפעל אז בתחום המועצה והקים את מכללת חמדת הדרום, מכללה שהכשירה מאז אלפי מורות ומורים. שמעון כלפה כיהן כראש המועצה במשך כ-18 שנים עד לפרישתו בדצמבר 1998.

לאחר כלפה נבחר מאיר יפרח משוקדה ששימש קודם לכן כיושב ראש הוועדה החקלאית של שדות נגב. יפרח כיהן במשך 15 שנים כראש המועצה. בבחירות שנערכו בדצמבר 2012 נוצח יפרח, בהפרש של שלושה קולות בלבד, בידי תמיר עידאן משרשרת, שהחליפו בתפקיד. בבחירות 2018 נבחר עידאן לכהונה נוספת כמועמד יחיד.

במהלך שנות כהונתו כראש המועצה הרבה עידאן למתוח ביקורת על גישתן הביטחונית המכילה של ממשלות ישראל כלפי התקיפות מרצועת עזה.

שמונה מיישובי המועצה (זמרת, כפר מימון, סעד, עלומים, שובה, שוקדה, תושיה ותקומה) נכללים בהגדרת אזור קו העימות הדרומי (עוטף עזה), ושמונת הנותרים, המרוחקים מעט יותר מגבול רצועת עזה, אינם נכללים בהגדרה זו. בעקבות טבח שבעה באוקטובר, שבה הותקפו אחדים מיישובי המועצה ובעקבותיה פונו יישובי המועצה מתושביהם, מתח עידאן ביקורת על ההבחנה שבהגדרה זו, שהובילה לכך שהמדינה לא תקצבה את שהיית חלק מהמפונים בבתי מלון.

 יישובים 
 מספר צורת היישוב יישוב שנת הקמה 1 מושב בית הגדי 1951 2 מושב גבעולים 1952 3 מושב זמרת 1957 4 מושב זרועה 1953 5 מושב יושיביה 1950 6 מושב כפר מימון 1959 7 מושב מלילות 1953 8 יישוב קהילתי מעגלים 1958 9 קיבוץ סעד 1947 10 קיבוץ עלומים 1966 11 מושב שובה 1950 12 מושב שוקדה 1957 13 מושב שיבולים 1952 14 מושב שרשרת 1951 15 יישוב קהילתי תושיה 1958 16 מושב תקומה 1949

נתונים עדכניים

קישורים חיצוניים





שמעון כלפה https://youtu.be/L0IW18DQIWg?si=okwXO-NNiImvH-Vn

הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1951
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:מועצות אזוריות במחוז הדרום
קטגוריה:עוטף עזה