משרד האוצר

תפקידיו המרכזיים הם: תכנון וביצוע המדיניות הכלכלית-פיסקאלית של מדינת ישראל, ויסות הפעילות הכלכלית והעסקית במשק, קביעת תקציב המדינה השנתי לפעילות הממשלה וחלוקתו למשרדי הממשלה השונים וניהול הכנסות המדינה וגביית המיסים הישירים והעקיפים.

כמו כן מופקד המשרד על קביעת מדיניות השכר והסכמי העבודה במגזר הציבורי ועל ניהול נכסי המדינה. המשרד אף מפקח על גופים מרכזיים בשוק ההון.

אגפי המשרד
בראש משרד האוצר עומד שר האוצר. מתחת לשר, עומדים באופן ישיר סגן השר (או שר נוסף בתוך המשרד), המנהל הכללי, ראשי האגפים (החשב הכללי, אגף תקציבים, אגף שכר והסכמי עבודה והכלכלן הראשי) וכן ראשי יחידות הסמך (רשות המיסים, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון).

יחידות נוספות הכפופות למנכ"ל המשרד הן: הלשכה המשפטית, יחידת ביקורת פנים, יחידת דוברות, היחידה לפניות הציבור ויחידות מנהליות פנימיות (כדוגמת לוגיסטיקה).

בעבר, במסגרת המשרד פעלו גם נציבות שירות המדינה (עד להעברתה למשרד ראש הממשלה) ורשות החברות הממשלתיות (עבר להעברתה למשרד לשיתוף פעולה אזורי).

אגף התקציבים

הממונה על התקציבים נכון לשנת 2024 הוא יוגב גרדוס.

אגף התקציבים עוסק בהכנת תקציב המדינה ובהגשתו לאישור הממשלה והכנסת (התקציב השנתי מאושר מדי שנה על ידי הכנסת, בחוק התקציב). לאגף זה השפעה על פעולותיהם של כל משרדי הממשלה, דרך קביעת תקציביהם. האגף עוסק גם בגיבוש המדיניות המקרו-כלכלית של הממשלה.

אגף החשב הכללי

החשב הכללי נכון לשנת 2024 הוא יהלי רוטנברג.

אגף החשב הכללי עוקב אחר הוצאותיה של הממשלה, והוא אחראי על פיקוח תקציב המדינה, כולל טיפול בחשבונאות הממשלתית וחתימה על חוזים שהמדינה היא צד להם (חוזים שבדרך כלל כרוכים בתשלום של המדינה לספקים).

נושאים נוספים שבהם עוסק האגף:
 ניהול נכסי המדינה.
 ניהול החוב הממשלתי.
 קביעת מדיניות הרכש הממשלתי וביצוע רכש ממשלתי מרכזי.
 ניהול מיזמי מחשוב ממשלתיים, כגון מרכב"ה וממשל זמין.
 הפעלת ועדות מכרזים בין משרדיות.
 עריכת ביקורת פנים במשרדי הממשלה.
 מימוש חוקים תקציביים אחדים: חוק נכסי המדינה, חוק יסודות התקציב, ,  ו, , , , ועוד.

אגף הכלכלן הראשי
הכלכלן הראשי נכון לשנת 2024 הוא ד"ר שמואל אברמזון, שהחליף את שירה גרינברג.

אגף הכלכלן הראשי הוא יחידת מטה במשרד האוצר האחראי על חיזוי ומעקב אחר המשתנים הכלכליים המשפיעים על המשק הישראלי, גיבוש מדיניות המס של ישראל וכן על ניהול הקשרים הבינלאומיים של משרד האוצר. כחלק מכך שותף האגף בתהליך בניית תקציב המדינה בחיזוי הצמיחה והכנסות המדינה, ומעקב אחר הכנסות המדינה בפועל. האגף גם יוזם מחקרים מקדמי מדיניות, לתמיכה מחקרית בקבלת ההחלטות באוצר, ולהצגת הכלכלה הישראלית לגורמי חוץ. בנוסף האגף יוזם מדיניות ושינויי חקיקה בתחומי המס ומייצג את ישראל בפורומים בינלאומיים העוסקים בתחומי מדיניות כלכלית ומיסוי.

פרסומי אגף הכלכלן הראשי כוללים בין היתר את דו"ח הכנסות המדינה, סקירות כלכליות שבועיות, סקירות ענף הנדל"ן למגורים ומאמרים המתפרסמים מעת לעת.

בנוסף האגף אחראי על הקשרים הבין-לאומיים והמגעים בין משרד האוצר לממשלות זרות, ארגונים בינלאומיים ומוסדות פיננסית בין-לאומיים.

אגף השכר והסכמי עבודה

הממונה על השכר והסכמי עבודה נכון לשנת 2024 הוא אפי מלכין.

אגף השכר אחראי על קביעת מדיניות השכר ויישומה במגזר הציבורי, ניהול משא ומתן בשם הממשלה בכלל המגזר הציבורי והמשק, פיקוח ובקרה על גופים ציבוריים (), יישום תיקון 16 לחוק יסודות התקציב (כולל הפעלת יחידת האכיפה) וייעוץ לממשלה ולכנסת בנושאים הנוגעים לשכר.

אגף השכר והסכמי עבודה עוסק בקביעת תנאי העסקתם של עובדי המדינה, באמצעות ייצוג המדינה במשא ומתן לגיבוש הסכמים קיבוציים לעובדי המדינה, בחתימה על הסכמים אלה ובמעקב אחר ביצועם. פעמים רבות שותפות גם הרשויות המקומיות להסכמים אלה. כן מפקח האגף על תנאי ההעסקה בחברות ממשלתיות ובגופים מתוקצבים (כאלה שחלק ניכר מתקציבם ממומן על ידי המדינה, כגון אוניברסיטאות)

הלשכה המשפטית
היועץ המשפטי של משרד האוצר בשנים 2016–2025 היה עו"ד אסי מסינג.

לשכה המשפטית במשרד האוצר מעניקה ליווי משפטי לפעילותם של לשכת השר ולשכת המנכ"ל, ולפעילות אגפי המשרד. במסגרת הליווי המשפטי, הלשכה המשפטית משתתפת בגיבוש ההיבטים המשפטיים של מדיניות המשרד ונותנת לבוש משפטי למדיניות המשרד שהתגבשה, מציגה את מדיניות המשרד בפני הממשלה והכנסת ומלווה את יישומה מן הבחינה המשפטית. בכלל זה, עוסקת הלשכה המשפטית בכל אלה: ניסוח של חקיקה (חוקים ותקנות), הוראות מינהל והצעות החלטה לממשלה, הכנת חוות דעת משפטיות, ניסוח מכרזים, הסכמים ומסמכים משפטיים, ניהול משא ומתן מול גורמים בתוך הממשלה ומחוצה לה, והכנת עמדת המשרד בתיקים שמתנהלים בבתי המשפט.

לחמישה אגפים ויחידות במשרד ייעוץ משפטי נפרד: רשות המסים, רשות החברות, אגף השכר והסכמי עבודה, מינהל הכנסות המדינה והרשות לזכויות ניצולי שואה.

רשות המיסים

מנהל רשות המיסים נכון לשנת 2024 הוא שי אהרונוביץ'.

רשות המסים בישראל עוסקת בגביית כל המסים הממשלתיים החלים בישראל.

רשות המסים בישראל מאחדת את אגפי המס השונים: מס הכנסה, מיסוי מקרקעין, מס ערך מוסף, מס קנייה, מכס ומס בולים. הרשות מספקת שירותים בנושאי רפורמות, מוסדות ללא כוונת רווח וכן מידע למעסיקים, למייצגים ולציבור.

 רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון 
ראש רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון נכון לשנת 2024 הוא עמית גל.

רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון היא רגולטור פיננסי עצמאי בישראל, המפקח על גופים פיננסים חוץ בנקאיים, ובהם חברות ביטוח, קרנות פנסיה, גמל והשתלמות, וכן על מתן שירותים פיננסיים מוסדרים כגון נותני אשראי חוץ-בנקאי, שירותי תשלום והעברת כספים, חברות פינטק ונותני שירותים פיננסים במטבעות וירטואליים.

כמו כן, במסגרת סמכויותיה, אחראית הרשות, על רישוי סוכני ביטוח ויועצי פנסיה, והיא מפקחת על פעילותם מול המבוטחים והעמיתים.

הרשות הוקמה ב-1 בנובמבר 2016 בהתאם לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה), התשע"ו-2016, ועד למועד זה פעלה כאגף שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר.

 מנהלת תקומה 
גוף שהוקם על ידי ממשלת ישראל באוקטובר 2023 בעקבות טבח שבעה באוקטובר והפגיעה ביישובי עוטף עזה במהלכה. המנהלת הוקמה במטרה לשקם את יישובי עוטף עזה שנפגעו במתקפה. המנהלת אחראית על 45 שיקום יישובים במועצות האזוריות אשכול, חוף אשקלון, שדות נגב ושער הנגב, וכן על העיר שדרות.

המנהלת פעלה תחילה במשרד ראש הממשלה וב-24 בנובמבר 2024 עברה למשרד האוצר. המנהלת נמצאת תחת אחריות השר במשרד האוצר זאב אלקין.

 המדפיס הממשלתי 

מנהל המדפיס הממשלתי הוא רוני פרקין. היחידה באחריותו מבצעת את רוב שירותי הדפוס של כל משרדי הממשלה.

הלשכה לענייני פיצויים אישיים מחו"ל
הלשכה לענייני פיצויים אישיים מחו"ל (נקראת בקיצור: הלשכה לפיצויים אישיים) אחראית על אספקת שירותים לרשויות הפיצויים ומוסדות ביטוח סוציאלי בגרמניה, במסגרת "הסכם השילומים". הלשכה מספקת את השירותים בהתאם לתביעות אישיות של ניצולי שואה אזרחי ישראל.

היסטוריה

מיסים
מס ערך מוסף

"הוועדה הציבורית לבדיקת מערכת המיסים בישראל", שנודעה בשם "ועדת אשר" הגישה את המלצותיה לשר האוצר, פנחס ספיר, בינואר 1972, ובהן המלצה להנהגת מס ערך מוסף בישראל. בתחילה נעשו ניסיונות להנהיג את המס כבר בשנת 1972, אולם המהלך השתהה ונכנס לתוקף רק בשנת 1976, עם חקיקתו של חוק מס ערך מוסף, שהפך מס זה למס העקיף המרכזי בישראל. שיעור המס, שנקבע בצו על ידי שר האוצר לאחר התייעצות עם ועדת הכספים של הכנסת, היה תחילה 8%, עלה עד ל-18%, ובשנת 2015 הוקטן לשיעורו הנוכחי - 17%.

מס מעסיקים

מס מעסיקים הוצע לראשונה על ידי ועדת חיים גבתי שנועדה למצוא מקורות הכנסה נוספים למימון תקציב המדינה, אולם ההצעה זכתה להתנגדות רבה מצד השרים במיוחד שר התעשייה והמסחר, יוסף ספיר, שכינה את המס "טירוף הדעת", ולא קודמה. המתנגדים טענו שהמס יביא לעליית מחירים ויפגע בייצוא, שכן יקשה להבחין בין יצואן ללא יצואן. לעומת זאת, התומכים טענו שהחוק יגביר את ההתייעלות ואת ריסון עליית השכר. ביולי 1974, לאחר מלחמת יום הכיפורים, הציע שר האוצר שוב להחיל מס מעסיקים של 5%. בעקבות התנגדות המעסיקים שאיימו שלא לשתף פעולה עם החוק, הרעיון הוסר מסדר היום. בפברואר 1975 החליטה הממשלה באופן מפתיע על הנהגת מס מעסיקים בשיעור של 7.5%. החוק שהגיע לוועדת הכספים חודש לאחר מכן כלל שיעור של 4% בלבד וחברי הכנסת הכניסו לו סעיף שאישר לשר האוצר להוריד את השיעור בענפים העלולים להפגע בגלל המס.

המס הוצג כמס זמני עד להטלת מס ערך מוסף, אך בוטל רק בתחילת 2008.

מס הכנסה

בדצמבר 1974 הקים שר האוצר, יהושע רבינוביץ, ביוזמתו של הממונה על הכנסות המדינה, משה נוידרפר, את ועדת בן שחר - ועדה ציבורית לבחינת רפורמה במערכת המיסים. על הוועדה הוטל לגבש המלצות לשינוי שיטת גביית המיסים הישירים ובמיוחד מס הכנסה תוך הורדת המס השולי, מניעת עיוותים, הגברת יעילות גביית המיסים, והרחבת בסיס המס. הוועדה הגישה המלצות לרפורמה נרחבת בפקודת מס הכנסה, שבעקבותיהן אושר בכנסת, ב-10 ביולי 1975, תיקון 22 לפקודת מס הכנסה ("הרפורמה במס הכנסה"). בשינויים שהוכנסו במסגרת רפורמה יסודית זו יושמו שלושה עקרונות מרכזיים:
 הורחב בסיס המס: כל הכנסתו של העובד (למעט מספר מצומצם של חריגים) חייבת במס. בוטלו פטורים והקלות מס שניתנו להחזרי הוצאות, לגמול שעות נוספות ולתוספת יוקר.
 מותנו שיעורי המס והוקטן המס השולי המרבי (בעקבות הרחבת הבסיס לגבייתם). מדרגות המס נקבעו בטווח 25% עד 60%.
 כללי חישוב המס נעשו פשוטים יותר.

בשנים שלאחר מכן הקימו שרי האוצר ועדות נוספות לרפורמה במס הכנסה, בהן ועדת בן בסט, אך מרבית המלצותיהן לא יושמו.

שר האוצר סילבן שלום הביא לחקיקתו, בעקבות המלצותיה של "ועדת רבינוביץ'", של תיקון מס' 132 לפקודת מס הכנסה, שמרכיביו העיקריים:
 תחילתו של תהליך להורדת שיעורי המס (), תהליך שאותו המשיכו והאיצו שרי האוצר שבאו אחרי שלום.
 חיוב במס הכנסה של רווחים ריאליים מהכנסות מריבית ומשוק ההון.
 מעבר ממיסוי טריטוריאלי למיסוי פרסונלי, שהביא להרחבה מהותית בחיוב במס הכנסה של הכנסותיהם של ישראלים בחו"ל.
 רפורמה במיסוי הקצאת מניות לעובדים ().

חברות ממשלתיות

בבעלותה של מדינת ישראל נמצאות חברות ממשלתיות רבות, בהן חברות גדולות כחברת החשמל והתעשייה האווירית. רשות החברות הממשלתיות, שהוקמה בשנת 1975 כמשך ליחידה במשרד האוצר שקדמה לה, ממונה על הפיקוח על פעולתן של חברות אלה. תפקידיה העיקריים כיום של הרשות הם להוביל את הפיכת החברות הממשלתיות לרווחיות, יעילות ונקיות. נוסף על כך הרשות פועלת כדי לשפר את טיב השירות שמעניקות החברות הממשלתיות לצרכנים.

במשך מרבית שנותיה פעלה הרשות תחת משרד האוצר, אך בממשלת ישראל השלושים וחמש הופעלה הרשות תחת משרד הדיגיטל הלאומי עד החזרתה למשרד האוצר עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש. בממשלת ישראל השלושים ושבע הועברה הרשות למשרד לשיתוף פעולה אזורי. בשני משרדים אלה השר הממונה על הרשות הוא דודי אמסלם.

מאז 1962 מתקיימת מדיניות של הפרטת חברות ממשלתיות, שבמסגרתה הופרטו עשרות חברות, בהן אל על, בזק ותעש מערכות.

 הוועדה לבחינת סמכויות מנכ"ל משרד האוצר 
ביוני 2017 הקים משרד האוצר ועדה שמטרתה את הסמכויות של מנכ"ל משרד האוצר וראשי האגפים השונים ומנהלי יחידות סמך, כמו למשל רשות החברות הממשלתיות.

נקבע כי בראש הוועדה יעמוד מנכ"ל משרד ראש הממשלה והממונה על השכר באוצר לשעבר יוסי קוצ'יק, ויהיו חברים בה מנכ"ל משרד האוצר והממונה על התקציבים לשעבר אהרון פוגל, מנכ"ל משרד האוצר לשעבר ירום אריאב, מנכ"ל משרד האוצר לשעבר חיים שני, הממונה על שוק ההון והביטוח לשעבר ציפי סאמט והממונה על ההגבלים העסקיים לשעבר עו"ד דרור שטרום. היועץ המשפטי של משרד האוצר, עו"ד אסי מסינג, ישמש כיועץ המשפטי של הוועדה וכמרכזת הוועדה תשמש עו"ד הראלי מזרחי מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

מלחמות
למלחמות יש השפעה משמעותית על כלכלת ישראל, עקב גיוס המילואים המשבית חלק מפעילות המשק, נזקי המלחמה בעורף וההוצאה הגדולה על אמצעי לחימה.
מלחמת יום הכיפורים
בעקבות מלחמת יום הכיפורים הוטל "מלווה מלחמה" כאיגרת חוב מלחמה לגיוס הון מן הציבור.

מבצע שלום הגליל
ימים אחדים לאחר תחילתו של מבצע שלום הגליל חתם שר האוצר, יורם ארידור, על תקנות שעת חירום (היטל שלום הגליל), תשמ"ב-1982, שבמסגרתן הוטלו היטלים אחדים למימון המבצע.

בהסכם לחלוקת נטל הוצאות המבצע, שנעשה בין משרד האוצר, ההסתדרות הכללית ולשכת התיאום של הארגונים הכלכליים הוסכם על הטלת מלווה חובה למימון המבצע, ומלווה זה, שנקרא מלווה שלום הגליל, הוטל בחוק למימון מבצע שלום הגליל, תשמ"ב-1982, שאושר בכנסת ב-28 ביולי 1982, ונכנס לתוקף ב-1 באוגוסט 1982. גביית המלווה נעשתה בשנים 1982–1983, ופרעונו נעשה במשך ארבע שנים, החל משנת 1993.

מלחמת לבנון השנייה
מלחמת חרבות ברזל
באוקטובר 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל נדרש המשרד להתמודד עם הבעיות הכלכליות שגרמה המלחמה, בהן הוצאות המלחמה, הנזק הגדול שנגרם ביישובי עוטף עזה וביישובים נוספים, מימון האכסון של רבבות תושבים שפונו מבתיהם בעוטף עזה ובגבול הצפון, ותמיכה בעסקים שהפגעו.

אינפלציה

אינפלציה משמעותית החלה בישראל בשנת 1973, שבה הגיע שיעורה ל-20% בשנה, והמשיך לעלות בשנים שלאחר מכן.

עם הקמת ממשלת בגין הראשונה, אחרי "המהפך" של שנת 1977, מונה שמחה ארליך לשר האוצר וסגן ראש הממשלה. בתפקידו זה החל "המהפך הכלכלי" עם שורת רפורמות שוק חופשי, שכללו את ביטול הפיקוח על מטבע חוץ, ביטול והפחתת מיסים (למשל מס נסיעות) וצעדים נוספים. עם זאת, לצד רפורמות המיסוי לא היה קיצוץ בהוצאות הממשלה, מה שהוביל לאינפלציה דוהרת, שהגיעה בשנת 1979 ל-111% בשנה. שיעור האינפלציה השנתית הגיע לשיא של 445% בשנת 1984. השיעור הגבוה ביותר של עליית המדד החודשית נרשם בחודש יולי של שנת 1985, והוא עמד על 27.49%.

עליית המחירים המהירה והבלתי מבוקרת הביאה לכך שבמשך כמה שנים חושב תקציב המדינה בדולר אמריקאי במקום בשקלים, כיוון שאי אפשר היה לדעת בתחילת השנה מה יהיה ערך השקל בסופה. כמו כן, נוצר חוב חיצוני גדול מאוד שאיים להחמיר את המשבר הכלכלי, ונרשם שפל ביתרות מטבע החוץ של ישראל. האינפלציה נבלמה בסופו של דבר בעקבות תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985, בהובלת ראש הממשלה שמעון פרס ושר האוצר יצחק מודעי, והחל משנת 2003 שיעורה נמוך מ-4% לשנה.

 שרי האוצר
+לא ממוסגר|62x62 פיקסליםשרי האוצר בממשלות ישראלמס'דיוקןשם
(תקופת חיים)סיעהתקופת כהונהממשלה1לא ממוסגר|104x104 פיקסליםאליעזר קפלן
(1891-1952)מפא"י14 במאי 194825 ביוני 1952הזמנית
הראשונה
השנייההשלישית290x90 פיקסליםלוי אשכול
(1895-1969)25 ביוני 195226 ביוני 1963הרביעית
החמישית
השישית
השביעית
השמינית
התשיעית
העשירית3לא ממוסגר|104x104 פיקסליםפנחס ספיר
(1906-1975)26 ביוני 19635 באוגוסט 1968האחת עשרה
השתים עשרההמערך הראשון
מפא"יהשלוש עשרההעבודה4לא ממוסגר|100x100 פיקסליםזאב שרף
(1906-1984)5 באוגוסט 196815 בדצמבר 1969המערך השני
העבודההארבע עשרה(3)לא ממוסגר|104x104 פיקסליםפנחס ספיר
(1906-1975)15 בדצמבר 19693 ביוני 1974החמש עשרה
השש עשרה5100x100 פיקסליםיהושע רבינוביץ
(1911-1979)3 ביוני 197420 ביוני 1977השבע עשרה698x98 פיקסליםשמחה ארליך
(1915-1983)הליכוד
המפלגה הליברלית20 ביוני 19777 בנובמבר 1979השמונה עשרה7לא ממוסגר|104x104 פיקסליםיגאל הורוביץ
(1918-1994)הליכודלע"ם7 בנובמבר 197913 בינואר 19818לא ממוסגר|105x105 פיקסליםיורם ארידור
(1933-)הליכודחרות13 בינואר 198110 באוקטובר 1983התשע עשרההעשרים9לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיגאל כהן אורגד
(1937-2019)18 באוקטובר 198313 בספטמבר 198410לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיצחק מודעי
(1926-1998)הליכוד
המפלגה הליברלית13 בספטמבר 198416 באפריל 1986העשרים ואחת11לא ממוסגר|100x100 פיקסליםמשה נסים
(1935-)16 באפריל 198622 בדצמבר 1988העשרים ושתיים12לא ממוסגר|98x98 פיקסליםשמעון פרס
(1923-2016)המערך השני
העבודה22 בדצמבר 198815 במרץ 1990העשרים ושלושראש הממשלה יצחק שמיר (ממלא מקום)הליכוד15 במרץ 199011 ביוני 1990(10)לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיצחק מודעי
(1926-1998)הליכוד11 ביוני 199013 ביולי 1992העשרים וארבע13לא ממוסגר|93x93 פיקסליםאברהם בייגה שוחט
(1936-2024)העבודה13 ביולי 199218 ביוני 1996העשרים וחמש
העשרים ושש14לא ממוסגר|93x93 פיקסליםדן מרידור
(1947-)הליכוד-גשר-צומתהליכוד18 ביוני 199620 ביוני 1997העשרים ושבע1593x93 פיקסליםיעקב נאמן
(1939-2017)עצמאי
לא כיהן כח"כ9 ביולי 199718 בדצמבר 199816לא ממוסגר|100x100 פיקסליםמאיר שטרית
(1948-)הליכוד23 בפברואר 19996 ביולי 1999(13)לא ממוסגר|93x93 פיקסליםאברהם בייגה שוחט
(1936-2024)ישראל אחתהעבודה6 ביולי 19997 במרץ 2001העשרים ושמונה17לא ממוסגר|100x100 פיקסליםסילבן שלום
(1958-)הליכוד7 במרץ 200128 בפברואר 2003העשרים ותשע18לא ממוסגר|93x93 פיקסליםבנימין נתניהו
(1949-)28 בפברואר 20039 באוגוסט 2005השלושיםאהוד אולמרט (ממלא מקום)9 באוגוסט 20057 בנובמבר 200519לא ממוסגר|100x100 פיקסליםאהוד אולמרט
(1945-)קדימה7 בנובמבר 20054 במאי 200620לא ממוסגר|71x71pxאברהם הירשזון
(1941-2022)4 במאי 200622 באפריל 2007השלושים ואחת2186x86 פיקסליםרוני בר-און
(1948-)קדימה4 ביולי 200731 במרץ 200922לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיובל שטייניץ
(1958-)הליכוד31 במרץ 200918 במרץ 2013השלושים ושתיים2393x93 פיקסליםיאיר לפיד
(1963-)יש עתיד18 במרץ 20134 בדצמבר 2014השלושים ושלושראש הממשלה בנימין נתניהו (ממלא מקום)הליכוד4 בדצמבר 20144 במרץ 2015(18)לא ממוסגר|100x100 פיקסליםראש הממשלהבנימין נתניהו(1949-)25 במרץ 201514 במאי 20152486x86 פיקסליםמשה כחלון
(1960-)כולנו14 במאי 201517 במאי 2020השלושים וארבעהליכוד25לא ממוסגר|93x93 פיקסליםישראל כ"ץ
(1955-)17 במאי 202013 ביוני 2021השלושים וחמש2695x95 פיקסליםאביגדור ליברמן
(1958-)ישראל ביתנו13 ביוני 202129 בדצמבר 2022השלושים ושש27105x105pxבצלאל סמוטריץ'
(1980-)הציונות הדתית29 בדצמבר 2022מכהןהשלושים ושבע

שרים נוספים במשרד האוצר
מס'דיוקןשם(תקופת חיים)סיעהיחד עם השרתקופת כהונהממשלה187x87pxמאיר שטריתשר בלי תיק אשר כהן בפועל כשר במשרד האוצר
(1948–)הליכודבנימין נתניהו28 בפברואר 20035 ביולי 2004השלושים280x80 פיקסליםמשולם נהרי
(1951–)ש"סאברהם הירשזון27 בספטמבר 200631 במרץ 2009השלושים ואחתרוני בר-און399x99pxיצחק כהן

(1951–)ישראל כ"ץ14 באוקטובר 202019 בנובמבר 2020השלושים וחמש4100x100 פיקסליםחמד עמאר
(1964–)ישראל ביתנואביגדור ליברמן13 ביוני 202129 בדצמבר 2022השלושים ושש5104x104 פיקסליםזאב אלקין
(1971-)הימין הממלכתיבצלאל סמוטריץ'8 בנובמבר 2024מכהןהשלושים ושבע

סגני שר במשרד האוצר
תמונהשם(תקופת חיים)סיעהשר מכהןתחילת כהונהסוף כהונהממשלה90pxיצחק קורן
(1911–1994)מפא"ילוי אשכול30 במאי 196226 ביוני 1963העשירית90pxצבי דינשטיין
(1926–2012)המערךמפא"יפנחס ספיר24 ביולי 196710 במרץ 1974השלוש עשרההעבודהזאב שרףהמערךהעבודההארבע עשרהפנחס ספירהחמש עשרה90pxיחזקאל פלומין
(1935–2019)הליכודהליברליםשמחה ארליך28 ביוני 197730 ביולי 1979השמונה עשרה90pxחיים קופמן
(1934–1995)הליכודחרותיורם ארידור28 באוגוסט 198113 בספטמבר 1984התשע עשרההעשריםיגאל כהן-אורגד90pxעדיאל אמוראי
(1934–2025)המערךהעבודהיצחק מודעי24 בספטמבר 198422 בדצמבר 1988העשרים ואחתמשה נסיםהעשרים ושתיים90pxיוסי ביילין
(1948–)שמעון פרס26 בדצמבר 198815 במרץ 1990העשרים ושלוש90pxיוסף עזרן
(1941–2010)ש"סיצחק מודעי2 ביולי 199013 ביולי 1992העשרים וארבע90pxרפאל פנחסי
(1940–)אברהם שוחט4 באוגוסט 199231 בדצמבר 1992העשרים וחמש90pxדוד מגן
(1945–)הליכוד-גשר-צומתגשרדן מרידור18 ביוני 199620 במאי 1997העשרים ושבע90pxנסים דהן
(1954–)ש"סאברהם שוחט5 באוגוסט 199911 ביולי 2000העשרים ושמונה90pxיצחק כהן
(1951–)סילבן שלום2 במאי 200120 במאי 2002העשרים ותשע3 ביוני 200228 בפברואר 2003יובל שטייניץ1 באפריל 200918 במרץ 2013השלושים ושתיים90pxמיקי לוי
(1951–)יש עתידיאיר לפיד19 במרץ 20134 בדצמבר 2014השלושים ושלוש90pxיצחק כהן
(1951–)ש"סמשה כחלון 19 במאי 201517 במאי 2020 השלושים וארבעישראל כ"ץ25 במאי 202014 באוקטובר 2020השלושים וחמש23 בנובמבר 20206 באפריל 202190pxמיכל וולדיגר
(1969-)הציונות הדתיתבצלאל סמוטריץ'4 בינואר 202326 באוקטובר 2023השלושים ושבע

מנכ"לי המשרד לדורותיהם
מניין תמונה  שם  תחילת כהונה  סיום כהונה1 90px  דוד הורוביץ  1948  19522 90px  אהוד אבריאל  1952  19533 90px  פנחס ספיר  1953  19554 90px  שמחה גולן  1955  19565 90px  יעקב ארנון  1956  19696 לא ממוסגר|134x134 פיקסלים אברהם אגמון  1970  19757 90px  ארנון גפני  1975  19768 90px  עמירם סיון  1976  19799 90px  יעקב נאמן  1979  198110 90px  עזרא סדן  1981  198411 90px  עמנואל שרון  ינואר 1984  יולי 198412 90px  ברוך ניסים  יולי 1984  אוקטובר 1984(11) 90px  עמנואל שרון  אוקטובר 1984  198713 90px  ויקטור מדינה  1987  198914 90px  יעקב ליפשיץ  1989  199115 90px  שלום זינגר  1991  199316 90px  אהרון פוגל  1993  199517 90px  דוד ברודט  1995  199718 90px  שמואל סלבין  1997  199819 90px  בן ציון זילברפרב  1998  199920 90px  אבי בן-בסט  1999  200121 90px  אוהד מראני  אוגוסט 2001  נובמבר 200322 90px  יוסי בכר  נובמבר 2003  ינואר 200723 90px  ירום אריאב  ינואר 2007  נובמבר 200924 90px  חיים שני  נובמבר 2009  ספטמבר 201125 90px  דורון כהן  אוקטובר 2011  אפריל 201326לא ממוסגר|98x98 פיקסליםיעל אנדורן  אפריל 2013  מאי 201527 90px  שי באב"ד  מאי 2015  יוני 20202890px|לא ממוסגר קרן טרנר אייל  14 ביוני 2020  15 באוקטובר 2020(מ"מ)90pxערן יעקבאוקטובר 2020ינואר 2021(מ"מ)90pxקובי בליטשטיין15 בינואר 2021יוני 20212990pxרם בלינקוב27 ביוני 202115 בינואר 20233090pxשלומי הייזלר22 בינואר 20235 בפברואר 20253190pxאילן רום18 במרץ 2025מכהן

ראו גם
דיני פניות ציבור בנושאי מיסים ואוצר במשרדי מדינת ישראל

קישורים חיצוניים





 כהן, ניסים (2013). "כוחה של מומחיות? על יחסי הגומלין בין פוליטיקאים לפקידים ושקיפות בתהליך התקצוב ועל אגף התקציבים באוצר ומדיניות הבריאות בישראל", ביטחון סוציאלי, 91
 תקציב משרד האוצר במפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי
 התנועה לחופש המידעסיכום דיוני ועדת קוצ'יק לבחינת סמכויות הנהלת משרד האוצר, 2018



הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: כלכלה
אוצר
ישראל
קטגוריה:קריית הממשלה