בסיס תל נוף

בסיס חיל האוויר תֵּל נוֹף (בשמו הרשמי: בסיס חיל האוויר 8. בקיצור: בח"א 8, "שדה עקיר" לשעבר) הוא בסיס טיסה של חיל האוויר הישראלי הממוקם דרומית לרחובות, קריית עקרון ומזכרת בתיה, מזרחית למושב בית אלעזרי וצפונית לגדרה. מפקד הבסיס הוא קצין בדרגת תת-אלוף הכפוף ישירות למפקד חיל האוויר. באופן מסורתי מתמנה לתפקיד טייס קרב ולסגנו מתמנה איש צוות אוויר בדרגת סגן-אלוף. מפקד הבסיס המכהן הוא תת-אלוף ש'.

 טייסות ויחידות הבסיס 
 טייסות קרב F-15A/B/C/D ("בז")
  ("חוד החנית")
  ("אבירי הזנב הכפול")
 טייסות מסוקים
  ("דורסי הלילה") – טייסת מסוקים CH-53 סי סטאליון ("יסעור")
 טייסות כטמ"מים
  ("הנשר הלבן") – טייסת "איתן"

 ניסויי טיסה, חימוש ומערכות מוטסות
  5601
 יחידות מיוחדות
  יחידה 669 – היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (כפופה לכנף 7)
  ("עורבי השחקים") – יחידת לוחמה אלקטרונית מוטסת
 יחידות שירות ואחזקה
  יא"א 22 – יחידת האחזקה האווירית (כפופה ללהק ציוד)
 22px יחידת בינוי 301
 הדרכה
 22px "אורט תל נוף" – בית ספר תיכון מקצועי מרשת אורט ללימוד מקצועות חיל האוויר

 יחידות בעבר 
  – טייסת מסוקים שנסגרה ב־2023
  – טייסת F-4 פנטום שנסגרה ב־2003 ונפתחה מחדש בבסיס רמון
  – טייסת F-4 פנטום שנסגרה ב־2003 ונפתחה מחדש בבסיס רמון
 22px גנמ"מ 946 – גדוד של מערך הנ"מ שמפקדתו שכנה בבסיס.

 יחידות מחוץ לחיל האוויר 
בבסיס שוכנת חטיבת המרום, הכפופה לקצין חי"ר וצנחנים ראשי, במחנה משה לוי. ב־1951 הועבר בית הספר לצניחה לבסיס, ולידו הוקמה חטיבת הצנחנים.

 היסטוריה 
 תקופת המנדט הבריטי 
במהלך שנות ה-30, מרבית האדמות שעליהן הוקם הבסיס היו בבעלות ראובן שיינצויט (Schenzvit), סוחר קרקעות, איש עסקים וקבלן בניין. שיינצויט שיווק את הקרקעות באזור כאדמות עיר האמורה להיבנות במקום. לפרויקט קרא "תל נוף" על מנת שיזכיר את שמה של העיר תל אביב, שהחלה לשגשג באותה תקופה. שיינצויט, שהסתבך בפרשת רצח שהסעירה את היישוב באותם ימים, כלל לא תכנן להקים עיר על אדמות אלו אלא רק להרוויח הון ממכירתן.

בשנת 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, הוקם שדה התעופה בעבור חיל האוויר הבריטי תחת השם "RAF Aqir", כשם הכפר הערבי עאקיר ששכן בסמוך לו עד למלחמת העצמאות. "שדה עקיר" הפך לבסיס התעופה הראשי של חיל האוויר המלכותי בארץ, במלחמת העולם השנייה וגם לאחריה. בשדה הייתה גם יחידה של דאוני תובלה מסוג הורסה . לאורך מספר חודשים בשנת 1946, הוצבה ב"שדה עקיר" טייסת 621  של החיל האוויר הבריטי, שהפעילה מטוסי אוורו לנקסטר ועסקה בפטרולים אוויריים ובמשימות חיפוש אחר ספינות מעפילים (anti-immigrant patrols); שם הקוד לפטרולים אלו היה "Sunburn". כל טיסת פטרול נמשכה יותר מ-12 שעות. טיסות הפטרול כיסו את שטחי מזרח הים התיכון, בין ארץ ישראל לבין מצרים וקפריסין. בזמן מלחמת העולם השנייה שימש שדה התעופה עקיר לנחיתת כוחות של צבא ארצות הברית.

ב-28 בינואר 1946 ניסה ארגון האצ"ל לבצע פעולת תפיסה של נשק במחנה תל נוף. הלוחמים הגיעו למקום במשאית ובג'יפ המעוטרים בצבע ובסמלים של יחידת חימוש המחזיקה במחסן במחנה. הם לבשו מדי צבא בריטי ונכנסו למחנה בעזרת תעודות מזויפות. הם ניגשו מיד למחסן ובאיומי אקדח כפתו את הבריטים שהיו בו, והחלו להעמיס מאות כלי נשק על המשאית. זמן קצר לאחר הנסיגה, שקעה המשאית בבוץ ולא הייתה אפשרות לחלצה. כדי להימלט במהירות מהבריטים, נדחסו 17 הלוחמים לתוך הג'יפ ונמלטו בשלום.

במרץ 1948 הוציאו הבריטים את הבסיס למכירה במכרז, והוא נרכש על ידי דוד נוטמן בשם הקרן הקיימת. באמצע מרץ 1948 פונה הבסיס, והתנהל קרב בין כוחות יהודיים לכוחות ערביים על השליטה בו והבסיס עבר לשליטת "ההגנה".

 מלחמת העצמאות 
במלחמת העצמאות במבצע בלק החל מיום 12 במאי 1948 ("בלק 2") נחתו במקום מטוסי תובלה עם משלוחי נשק שהגיעו מצ'כוסלובקיה, ואשר בעזרתו נלחם צה"ל במלחמת העצמאות. בימי הרכבת האווירית הזו מצ'כוסלובקיה כונה שדה התעופה בשם "שדה עקרון" או "בסיס עקרון".

ב-20 במאי 1948 נחת במקום מטוס תובלה מסוג "סקיימסטר", "בלק-5" שבבטנו מטוס הקרב הראשון, אוויה S-199 מפורק, תחמושת, חלקי חילוף וחמישה טייסי קרב שסיימו את הכשרתם בצ'כוסלובקיה בהם עזר ויצמן ומודי אלון. מטוסי קרב נוספים הגיעו כשהם מפורקים, ואז החלה בבסיס מלאכת ההרכבה של ארבעת מטוסי הקרב הראשונים של חיל האוויר.

ב-29 במאי 1948 יצאה מתל נוף הטיסה המבצעית הראשונה של טייסת 101, טייסת מטוסי הקרב הראשונה של חיל האוויר הישראלי, כאשר ארבעה מטוסי אוויה S-199 תקפו את הטור המצרי באזור ג'סר איסדוד (גשר אשדוד), הגשר ששמו בהווה הוא גשר עד הלום.

 פתיחת בסיס תל נוף 
ב-17 באוגוסט 1948 נפתח תל נוף כבסיס חיל האוויר הישראלי בטקס חגיגי במעמד ראשי המדינה, הצבא וחיל האוויר. היה זה טקס חנוכה ראשון מסוגו של בסיס מבצעי בחיל האוויר. במסגרת ההכנות לטקס, עיצב מפקד הבסיס אלכס זילוני סמלים ודרגות לבסיס ולמשרתים בו. ברם, הסמלים והדרגות לא אומצו בסופו של דבר בחיל. יוצא דופן הוא הדגל שעוצב על ידי אדריכל הבסיס, שמואל רוזוב, ונרקם על ידי אשתו רבקה, אשר התנוסס בטקס ואומץ כדגלו הרשמי של חיל האוויר.

 מלחמת יום הכיפורים 
במלחמת יום הכיפורים פיקד על הבסיס אל"ם רן רונן (פקר). במהלך המלחמה פעלו בבסיס שבע טייסות טיסה: טייסת 119 ("העטלף") שהפעילה מטוסי F-4 פנטום; טייסת 115 ("הדרקון המעופף") וטייסת 116 ("הכנף המעופפת", לימים שונה שמה ל"מגיני הדרום") שהפעילו מטוסי A-4 סקייהוק; טייסת 118 ("דורסי הלילה") שהפעילה מסוקי CH-53 סי סטאליון; טייסת 114 ("טייסת הסופר פרלון", לימים שונה שמה ל"מובילי הלילה") שהפעילה מסוקי סופר פרלון; טייסת 124 ("החרב המתהפכת") שהפעילה מסוקי בל 205; וטייסת 103 ("הפילים") שהפעילה מטוסי נורד נוראטלס.

 הגעת מטוסי ה-F-15 
ביום שישי ה-10 בדצמבר 1976 נחתו בבסיס שלושת מטוסי ה-F-15 הראשונים של חיל האוויר הישראלי, ובכך הפכה ישראל למדינה הראשונה בעולם, מחוץ לארצות הברית, שברשותה מטוסי F-15. המטוסים נקלטו בטייסת 133 ("טייסת אבירי הזנב הכפול") שהוקמה כבר ב-1 ביוני 1976 לקראת קבלת המטוסים. בגלל איחור בנחיתת המטוסים התאחר טקס קבלתם, והסתיים בסמוך לכניסת השבת. עקב כך, חלק משרי הממשלה לא הספיקו לחזור לביתם לפני כניסת השבת. חילול השבת גרם למשבר ממשלתי, ובסופו של דבר להתמוטטות הקואליציה של ממשלת יצחק רבין הראשונה.

 שנות ה-80 של המאה ה-20 
ממוזער|שמאל|250px|מגדל פיקוח בבסיס תל נוף
בשנת 1982, עם פתיחת בסיס נבטים, הועברו אליו שתי טייסות ה-A-4 סקייהוק, טייסת 115 וטייסת 116.

ב-13 ביוני 1982 נפתחה בבסיס טייסת 106 ("טייסת הבז השנייה", כיום: "טייסת חוד החנית") עם הגעת מטוסי F-15 נוספים.

בעקבות תוכנית הקיצוצים בחיל האוויר, ומתוך מטרה לאחד תשתיות הועברה לבסיס ב-19 ביוני 1988 טייסת 201 ("האחת") מבסיס חצור.

 העשורים הראשונים של המאה העשרים ואחת 
בעקבות ההחלטה בשנת 2003 להוציא את מטוסי ה-F-4 פנטום משירות בחיל האוויר הישראלי עזבו את הבסיס שתי טייסות הפנטום – טייסת 119 ו-טייסת 201 (שתי הטייסות נפתחו לאחר מכן כטייסות F-16I בבסיס רמון).

ביולי 2023 נסגרה טייסת 114 ואוחדה עם טייסת 118, עד לפתיחתה מחדש כטייסת מסוקי "פרא".

במתקפה האיראנית על ישראל ב-1 באוקטובר 2024 פגעו טילים בליסטיים בבסיס וגרמו לנזק קל.

 סמלי הבסיס 

 מפקדי הבסיס 
שםתקופת כהונההערות אלכס זילוני  מאי 1948 – אוקטובר 1948  בנימין בונה (בוניסלבסקי)  אוקטובר 1948 – אוקטובר 1949 ויליאם כץ  אוקטובר 1949 – יוני 1950  אל"ם גדעון אלרום (גורדון)  יוני 1950 – פברואר 1951  אל"ם שלמה להט (לנדאו)  פברואר 1951 – אוקטובר 1951  תקופת פיקוד I יוסף גירון  אוקטובר 1951 – מאי 1952  גדעון שוחט  מאי 1952 – יוני 1953  תקופת פיקוד I אליהו גלעד  יוני 1953 – פברואר 1954  גדעון שוחט  פברואר 1954 – אוגוסט 1955  תקופת פיקוד II סא"ל יוסף (ג'ו) רענן  דצמבר 1955 – פברואר 1957  אל"ם שלמה להט (לנדאו)  פברואר 1957 – אוגוסט 1958  תקופת פיקוד II אל"ם עמוס טורין  ספטמבר 1958 – אוגוסט 1959  אל"ם אברהם יפה  אוגוסט 1959 – ספטמבר 1963  אל"ם מנחם בר  ספטמבר 1963 – מאי 1965  אל"ם ישעיהו גזית (שוורצמן)  מאי 1965 – מרץ 1967  אל"ם שמואל שפר (שטופר)  מרץ 1967 – יולי 1970  מפקד הבסיס במלחמת ששת הימים אל"ם דוד עברי  יולי 1970 – אפריל 1973  לימים מפקד חיל האוויר, סגן הרמטכ"ל, מנכ"ל משרד הביטחון, ראש המועצה לביטחון לאומי ושגריר ישראל בארצות הברית תא"ל רן רונן (פקר)  אפריל 1973 – פברואר 1977  מפקד הבסיס במלחמת יום הכיפורים; במהלך פיקודו על הבסיס קודם לדרגת תא"ל תא"ל עמוס עמיר  פברואר 1977 – ספטמבר 1979  תא"ל אביהו בן-נון  ספטמבר 1979 – פברואר 1982  לימים מפקד חיל האוויר תא"ל יפתח ספקטור  פברואר 1982 – אוקטובר 1984  תא"ל גיורא רום  אוקטובר 1984 – פברואר 1987  אל"ם אביאם סלע  פברואר 1987 – אפריל 1987  נאלץ לפרוש מתפקידו עקב לחץ אמריקני בעקבות מעורבותו בפרשת פולארד תא"ל צבי קנור  אפריל 1987 – יולי 1990 תא"ל בנימין צינקר  יולי 1990 – אוקטובר 1992  תא"ל עוזי רוזן  נובמבר 1992 – ספטמבר 1995  תא"ל חיים גופן  ספטמבר 1995 – יולי 1998  תא"ל ישראל (רליק) שפיר  יולי 1998 – 2001  תא"ל אמיר אשל  2001 – 2003  לימים מפקד חיל האוויר תא"ל בנימין צוקר  2003 – 2006  מפקד הבסיס במלחמת לבנון השנייה תא"ל רונן דן  2006 – 2009  מפקד הבסיס במבצע עופרת יצוקה תא"ל עמיקם נורקין  2009 – 2012  לימים ראש אג"ת ומפקד חיל האוויר תא"ל תומר בר  פברואר 2012 – יוני 2014לימים מפקד חיל האוויר תא"ל אורי זייפרט  יוני 2014 – 17 בספטמבר 2017  תא"ל פלג ניאגו  17 בספטמבר 2017 – 24 בספטמבר 2019  תא"ל עודד כהן  24 בספטמבר 2019 – 14 בספטמבר 2022 תא"ל דרור לוי  14 בספטמבר 2022 – 6 באוגוסט 2023  תא"ל אריאל דיין  6 באוגוסט 2023 – 2 בספטמבר 2025  הראשון בתפקיד המגיע ממערך המסוקים; מפקד הבסיס במלחמת חרבות ברזל תא"ל ש'  2 בספטמבר 2025 – הווה מפקד הבסיס במלחמת חרבות ברזל

 שיכון משפחות 

שיכון המשפחות של הבסיס נחשב באופן רשמי ליישוב ששמו מחנה תל נוף, הנמנה עם יישובי המועצה האזורית ברנר. בשיכון פועלת תנועת הנוער בני המושבים.

 פארק הפסלים 
בשטח המחנה ממוקם גן פסלים, ובו 13 פסלי ברזל ופסל סביבתי המורכב מארבעה סלעי בזלת. מרבית הפסלים נצרו בסוף שנות ה-80. בין היוצרים נמנים אמנים ישראלים בולטים:
 יגאל תומרקין
 יחיאל שמי
 מיכאל גרוס
 עזרא אוריון
 בוקי שוורץ
 דרורה דומיני
 נחמיה עזז

 גלריה 

 קישורים חיצוניים 



 רשימת הטייסות של חיל האוויר המלכותי ומטוסיהן ששהו ב-RAF Aqir
 האתר של טייסת 119, אתר לא רשמי על טייסת 119 (שהייתה מוצבת בעבר בבסיס), וטייסות אחרות בתל נוף


 הערות שוליים 

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
תל נוף
תל נוף
תל נוף
תל נוף