שלמה זלמן אוירבך

הרב שלמה זלמן אוירבך (נכתב גם אויערבאך; כ"ג בתמוז ה'תר"ע, 30 ביולי 1910 – כ' באדר א' ה'תשנ"ה, 19 בפברואר 1995) היה ראש ישיבת קול תורה, מחשובי פוסקי ההלכה במאה העשרים.

קורות חייו
ממוזער|הרב שלמה זלמן אוירבך מסיים את הש"ס במחזור הראשון של כולל ש"ס
נולד בשכונת שערי חסד בירושלים לצביה ולרב חיים יהודה לייב אוירבך, ראש ישיבת המקובלים שער השמים. משפחת אביו היא משפחה חסידית, מצאצאי בעל תולדות יעקב יוסף מפולנאה (אבי המשפחה היה הרב אברהם דוב אוירבך, חתנו של בעל ה'תולדות יעקב יוסף', שהיה מחותנו של הבעל שם טוב). אמו צביה משתייכת למשפחת פרוש הירושלמית, והוא נקרא על שם אבי אמו, הרב שלמה זלמן פרוש.

למד בתלמוד תורה עץ חיים, בפרט אצל הרב אברהם חיים הקלמן. לאחר מכן למד בישיבת עץ חיים, שם היה לתלמידו המובהק של הרב איסר זלמן מלצר, שהסכים על ספרו מאורי אש שיצא לאור בשנת תרצ"ה, ואף הביא מתורתו בספר אבן האזל. ספרו זה, שהוציא בגיל 24, קיבל הסכמות גם מהרב חיים עוזר גרודזנסקי, הרב אברהם יצחק קוק, אביו הרב חיים יהודה לייב והרב אבא יעקב הכהן בורוכוב. בי"ד באדר ה'תר"צ נישא לחיה רבקה רוחמקין. לאחר נישואיו למד בישיבת עץ חיים ומשנת תרצ"ה למד אחר הצהרים גם בכולל של הרב צבי פסח פרנק, "מדרש בני ציון", שהתמקד בסדר זרעים ובהלכות מצוות התלויות בארץ. את חידושיו פרסם בביטאון המוסד כרם ציון ובספרים מעדני ארץ על שביעית ותרומות. כמו כן למד בבית המדרש אוהל תורה, בראשות הרב שמואל יצחק הילמן בשכונת רחביה.

עשה "שימוש חכמים" אצל "הגאון מטשיבין" - רבי דב בריש ווידנפלד, רבי שמשון אהרון פולנסקי מטפליק, רבי זליג ראובן בנגיס ורבי ליב הורביץ. נודע כפוסק חדשני ומקיף, הבקי בחידושי הטכנולוגיה. באדר ה'תש"ט התמנה כראש ישיבת קול תורה, תפקיד שבו שימש במשך 46 שנה, עד לפטירתו. גר כל חייו בשכונת שערי חסד בירושלים. היה מפורסם בעדינותו כלפי הזולת ובמאור פניו כלפי כל מי שפגש בו. אף על פי שהוצעו לו תפקידי רבנות כמו רבנות העיר ירושלים, הרב אוירבך לא הסכים מעולם לשאת במשרה רבנית נוספת. עם הקמת בית הדין הגדול לערעורים נתבקש על ידי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג לשמש כדיין שם, ובעצה עם החזון איש סירב גם להצעה זו. הרב אוירבך הפך במהרה לסמכות תורנית שרבים מהארץ ומחו"ל פנו אליה. כיהן כנשיא המרכז הארצי לטהרת המשפחה.

על אף שנמנה עם הציבור החרדי, היה מקובל על כל פלגי היהדות הדתית האורתודוקסית. הרב אוירבך חלק כבוד רב לרב אברהם יצחק הכהן קוק, שאותו כינה "מרא דאתרא דארץ ישראל" וכן "הרב" סתם. הרב קוק סידר את הקידושין בחתונתו, שימש ככהן הפודה לבנו בכורו, לימים הרב שמואל אוירבך, וכסנדק לבנו השני, לימים הרב אברהם דב אוירבך, וכאמור לעיל אף נתן הסכמה לספרו הראשון "מאורי אש". הוא סירב לשמוע פסקי הלכה של רב שזילזל בפומבי בכבודו של הרב קוק. זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית לשנים תש"ג–תש"ד. מסופר שכאשר בחור בישיבה ביקש רשות לנסוע לקברי צדיקים בצפון, השיב: "בשביל להתפלל על קברי צדיקים יש צורך לנסוע עד הגליל? כשאני מרגיש צורך להתפלל על קברי צדיקים אני הולך להר הרצל, לקברי החיילים שנפלו על קידוש השם" עם זאת, בנו הרב עזריאל הכחיש סיפור זה והוא בעצמו לא הרבה להתפלל על קברי צדיקים.

התרחק מעיסוק פוליטי. בשנת ה'תשמ"ח (1988) סירב להביע עמדה בשאלת הפילוג בתנועת אגודת ישראל.

פטירתו

נפטר בירושלים ביום שני, כ' באדר א' ה'תשנ"ה (20 בפברואר 1995). הלווייתו התקיימה בירושלים, ביום פטירתו. מסע ההלוויה היה מהגדולים שבהלוויות מנהיגי הציבור החרדי בישראל, והשתתפו בו על פי הערכת המשטרה כ-300,000 אנשים, בהם רבים מהציונות הדתית. נקבר בהר המנוחות בירושלים.

 מורשתו 
על שמו קרויה שכונת רמת שלמה בירושלים. כמו כן הוקמו על שמו ישיבת משכן שלמה בירושלים, רשת הכוללים והישיבות עטרת שלמה, תלמוד תורה חכמת שלמה בירושלים וישיבת חכמת שלמה בבני ברק. על שם ספרו קרוי רחוב "מנחת שלמה" בערים פתח תקווה, ביתר עילית, בית שמש, מודיעין עילית ונתיבות.

דרכו ההלכתית
ממוזער|מצבת הרב שלמה זלמן אוירבך "העמיד תלמידים הרבה בישיבת קול תורה"

כמעט כל יצירתו של הרב אוירבך מתמקדת בתחום ההלכה בעיקר וגם בפרשנות לתלמוד. הוא לא השאיר בכתובים מדברי הגות, הדרשות או שיחות מוסר שלעיתים רחוקות היה נושא מהן בישיבתו. על אף שאביו היה מקובל, אין שום נוכחות של רעיונות הקבלה בפסקיו, ולא ידוע שהוא עסק בה כלל. עיקר יצירתו ההלכתית אינה בספרים שכתב אלא במאמרים רבים שפרסם, ובתשובות הלכתיות שנתן בכתב ובעל פה, חלקן כונסו אחר כך בספרים. נושאי התשובות והמאמרים שונים ומגוונים, וכוללים עיונים תלמודיים ומעשיים, פסקים בשאלות של האדם הפרטי, מצוות התלויות בארץ ועוד. עם זאת, עיקר עיסוקו בהלכות הנוגעות להתנהגות היומיומית של הפרט, ורוב תשובותיו מתייחסות לחלקים "אורח חיים" ו"יורה דעה" שבשולחן ערוך. כחלק מנטייה זו, היווה את הסמכות ההלכתית מאחורי הספר "שמירת שבת כהלכתה" של הרב יהושע ישעיה נויבירט.

עיסוק נרחב הקדיש לשאלות בנושאים טכנולוגיים ורפואיים, והוא נחשב לבר הסמכא ההלכתי בנושאי רפואה והלכה. הרב יזם, לדוגמה, ניסויים מדעיים כדי לקבוע עקרונות בהלכה כגון קביעת רגע המוות וקביעת מידת החום המינימלית לעניין איסור בישול. חיבורו הראשון, "מאורי אש", הוקדש לסוגיה טכנולוגית – חשמל בשבת. נושאים נוספים בתחום זה בהם עסק הם הפריה מלאכותית, מתקני גרמא בשבת ועוד.

מקורותיו העיקריים לפסיקה הם התלמוד, מפרשיו והפוסקים הראשונים והאחרונים, אך בולטים בתשובותיו השיקולים הערכיים והאנושיים. הסברא הישרה מהווה אצלו מקור מרכזי להכרעה, והמונח 'נראה' חוזר אצלו הרבה. הוא מדגיש את הצורך להבחין בין שורת הדין ובין גזרות, ופעמים רבות נוטה להקל בדין מפני שבזמננו אין לגזור גזרות חדשות. בכמה מקרים הוא מסיק מסקנות חדשניות ביותר, אך במקרים מסוימים הוא מדגיש שאין כוונתו לפסוק למעשה אלא אם כן יסכימו איתו גדולי הפוסקים.

הרב אוירבך התבלט ברוחב התחומים שבהם התפרסה מומחיותו, שכללו אגפים רבים בהלכה וממשקיה עם העולם המודרני. הוא גם נודע במיוחד בקשריו עם חוגים שונים ובכבוד שרחש לכל. הרב יעקב אריאל תיאר כך את מעמדו:

פסקיו

קבע שמצב של פיקוח נפש שניתן להתגבר עליו באופנים מסוימים, אינו יוצא מגדר פיקוח נפש הדוחה שבת. ולפיכך, גם אם יש יכולת לטפל טיפול מסוים שימנע את היות המצב סכנת חיים, יש לטפל את הטיפול היעיל המקסימלי, אף אם הדבר כרוך בחילול שבת. כך, לדוגמה, חתך שעקרונית יכול לפתח זיהום המביא לסכנת חיים – נידון כפיקוח נפש הדוחה שבת עבור תפירתו, במקרה שהיא אכן יעילה עבורו יותר, גם אם ניתן לבטל את הסכנה על ידי שימוש באנטיביוטיקה.

קבע כי חום שהיד סולדת בו אינו פחות מ-46 מעלות צלזיוס. הרב אוירבך הסתמך על הגמרא האומרת שבית השחיטה צונן, נמצא שעד טמפרטורה זו אין ספק שאין זה חום שהיד סולדת בו. על פי מדידות שערך מצא שחום אותו מקום בשעת השחיטה אינו עולה על ארבעים ושש מעלות. בעניין זה נחלק עליו החזון איש, שקבע כי מארבעים מעלות ומעלה כבר יש לחשוש שנחשב חום שהיד סולדת בו.

ספריו
ספרים שפורסמו בחייו:
  - עוסק בהגדרת החשמל בהלכה.
  - כולל באורים חידושים וחקרי הלכות בענייני שביעית.
  - כולל באורים חידושים וחקרי הלכות בענייני תרומות ומעשרות.
 מנחת שלמה - שו"ת (תשמ"ו, 1986)
 באורי והערות הרב אויערבאך על שב שמעתתא, תשנ"א. נדפסו קודם לכן בספר 'אגרא דשמעתתא'.


ספרים שיצאו לאחר מותו:
 מנחת שלמה - חלקים ב-ג (תשנ"ט 1999) - אוסף של תשובות שהוציא נכדו הרב אהרן דוד גולדברג בהסכמת דודו הרב שמואל אוירבך, בניגוד לעמדת כמה מבניו של הרב אוירבך. בשנת תש"ס הדפיסו בניו את שני הכרכים האמורים בשינויים, בשם , בשנת תשס"ה יצא בהוצאה מחודשת מנחת שלמה קמא - , .
 מנחת שלמה - על הש"ס מכון "אוצרות שלמה" ירושלים
 שלחן שלמה (ט' כרכים) - עריכת כתביו ופסקיו לפי נושאים, על ידי בן אחיינו הרב שמחה בונים לייזרזון
 הגדה של פסח עם פסקי הלכה ומנהגים מכתב ידו, בעריכת הרב ישראל ברונשטיין. תורגמה לאנגלית.
 מעדני שלמה על המועדים, בעריכת הרב ירחמיאל פריד
 מעדני שלמה על ארבעת חלקי שולחן ערוך, פסקים ששמע ממנו הרב ירחמיאל פריד, שבט תשע"ו
 עטרת שלמה (י' כרכים), מכתבים ומאמרים מכתב ידו בענייני חשמל וטכנולוגיה, בהוצאת המכון הטכנולוגי לבעיות הלכה בירושלים, תשנ"ו-תשס"ו
 הליכות שלמה (ג' כרכים) - נערך על ידי נכדיו הרב יצחק טרגר והרב אהרן אוירבך, מתוך ספריו שבדפוס, ספרי תלמידיו וכתבי יד שהשאיר
 הרב נחום סטפנסקי, ועלהו לא יבול (ג' כרכים) - אוסף תשובות קצרות שניתנו בכתב ובעל פה, בציון המקורות, ירושלים, ה'תשנ"ט
 חכו ממתקים (ב' כרכים) - עובדות, הנהגות ופסקים, נערך בידי הרב אליהו נאה, הוצאת מכון תורני פומבדיתא
 שלמי מועד, פסקים ופנינים הלכות והנהגות בענייני חג ומועד וענייני חינוך, בעריכת הרב טוביה פריינד, ניסן תשס"ד
 קובץ מאמרים בענייני חשמל - מלוקטים מספרו 'מנחת שלמה'
 שלמי שמחה, על ענייני שידוכין, אירוסין, כתובה, חופה וקידושין, נישואין ושבע ברכות, ברית מילה, פדיון הבן, ובר מצווה, מאת הרב טוביה פריינד, תשע"א
 כתבי מעדני ארץ - הערות על מסכת שביעית בצירוף חלקים של הספר 'מעדני ארץ'
 מנחת אבות - אסופה של חידושי אגדה מכתבי ידו ועובדות מהנהגותיו, על סדר פרקי אבות, בעריכת הרב אליהו נאה, בהוצאת מכון "פומבדיתא"
 פניני המאור, בתוך מאור השבת חלק א' - מכיל קובץ מכתבים שלו בנושא הלכות שבת

הרב ד"ר אמיר משיח, הרב ד"ר נריה גוטל ואחרים טענו שחלק מהספרים שיצאו לאחר פטירתו נערכו באופן מגמתי ואינם כוללים למשל פסקים התומכים בהיתר המכירה וכן שהעורכים הרשו לעצמם למחוק מילים שהרב כתב.

ספרים על פי פסקיו ובפיקוחו
 שמירת שבת כהלכתה מאת הרב יהושע ישעיה נויבירט. למהדורה השנייה של הספר נוסף חלק שלישי הכולל הוספות ותיקונים שנכתבו על ידי הרב אוירבך, ואלו שולבו בהמשך בגוף המהדורה השלישית.
 יום טוב שני כהלכתו, מאת הרב ירחמיאל פריד
 נשמת אברהם, ה' כרכים, על ארבעת חלקי שולחן ערוך, מאת פרופ' אברהם סופר אברהם
 הצבא כהלכה, מאת הרב יצחק קופמן (המחבר היה מתייעץ איתו תדיר לגבי הספר).

משפחתו
ילדיו
הרב שמואל אוירבך - היה ראש ישיבת מעלות התורה, חבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה ומנהיג פלג בני תורה בציבור החרדי ליטאי
הרב אברהם דב אוירבך - היה אב"ד טבריה
הרב עזריאל אוירבך - רבה של קהילת חניכי הישיבות בשכונת בית וגן ולשעבר חבר בד"ץ שארית ישראל ומנהיג פלג בני תורה בציבור החרדי ליטאי
הרב מרדכי אוירבך - רב קהילת אביר יעקב בתל אביב, ראש ישיבת הליכות שלמה ונשיא המרכז הארצי לטהרת המשפחה
הרב יעקב אוירבך - רב בית המדרש "דרכי שמואל" בשכונת עזרת תורה
הרב מאיר שמחה אוירבך - רב שכונת הגפן בביתר עילית וראש ישיבת הר"ן
הרב ברוך אוירבך - מהדיר המהרי"ט אלגזי השלם. נהרג בתאונת דרכים בשנת תשנ"ט (1999). אלמנתו, הרבנית הדסה, מנהלת סמינר בנות אלישבע.
בתו רחל הייתה נשואה לרב זלמן נחמיה גולדברג - חבר בית הדין הרבני הגדול
בתו מרים הייתה נשואה לרב יהודה טרגר - ראש ישיבת עץ חיים בווילרייק שבבלגיה
בתו מלכה נישאה לרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי - משגיח ומנהל רוחני בישיבת קול תורה

מתלמידיו
הרב דוד אברהם - ראש ישיבת בנין אב
הרב יהושע בן מאיר - מייסד ישיבת ההסדר שבות ישראל באפרת
הרב ישראל גנס - פוסק הלכה ומו"ץ, מראשי הישיבה הקטנה של ישיבת קול תורה
הרב מרדכי גרוס - גאב"ד בד"ץ חניכי הישיבות
הרב דוד דודקביץ' - ראש ישיבת רועה ישראל ורב היישוב יצהר.
הרב יעקב יוסף - ראש מוסדות חזון יעקב ורב שכונת גבעת משה בירושלים
הרב אברהם יוסף - רבה הראשי של חולון
הרב יחזקאל יעקבסון - ראש ישיבת ההסדר שעלבים
הרב יהושע כ"ץ - רב העיר מעלה אדומים
הרב ישראל מאיר לאו - הרב הראשי לתל אביב והרב הראשי לישראל לשעבר
הרב גבריאל יוסף לוי - ראש ישיבת באר התורה
הרב יהושע ישעיה נויבירט - מחבר ספר 'שמירת שבת כהלכתה'
הרב אביגדר נבנצל - רב העיר העתיקה בירושלים
הרב דן סגל - משגיח
הרב יואל שוורץ
הרב יהודה עדס - ראש ישיבת קול יעקב בירושלים
הרב יצחק קופמן - מחבר הספר 'הצבא כהלכה' ור"מ בישיבת ירושלים לצעירים
הרב שמואל ריינר - ראש ישיבת מעלה גלבוע
הרב יצחק רצאבי - מחבר ספר "שולחן ערוך המקוצר"
הרב אברהם יפה שלזינגר - רבה של ז'נבה
הרב משה יהודה שלזינגר - ראש ישיבת קול תורה
הרב דוד הקשר מראשי ישיבת קול תורה
הרב אליעזר וולף -רב ואב"ד אמסטרדם
הרב ירחמיאל פריד - רב וראש כולל בדאלאס טקסס

 לקריאה נוספת 
הרב יוסף ורות אליהו, התורה המשמחת - סיפור חייו של הרב אוירבך
הרב יוסף אליהו, אורו של עולם
הרב אליהו נאה, חכו ממתקים: עובדות והנהגות מהיכל רבינו הגרש"ז אויערבאך (שני חלקים), בהוצאת מכון תורני "פומבדיתא"
הרב יחיאל מיכל שטרן, המאור הגדול - מסכת חייו של הרב אוירבך
. הספר מבוסס על דוקטורט שכתב בנושא.
 הרב אהרן ליכטנשטיין, הספד על הרב שלמה זלמן אוירבך, בתוך: עלון שבות 143–144, ישיבת הר עציון, תשנ"ה 1995.
הרב יצחק לורינץ ושלמה קוק, חכמת הנפש היהודית - בדרכו של מרן רבי שלמה זלמן אויערבאך, תשע"ה
הרב עמיחי כנרתי, אור שלמה - מסכת הקשרים בין הרב אוירבך והראי"ה קוק, איתמר תשע"ה
 ח.ש. רוזנטל, גאון ישראל - קצות דרכיו ומורשתו לדורות של ראש הישיבה וגאון ההוראה הגאון רבי שלמה זלמן אויערבאך זצ"ל, תשפ"ב.

 קישורים חיצוניים 





 יונה עמנואל, השיעור השבועי של הרב , באתר דעת


 .
 הרב אליעזר מלמד, גדול בתורה ובדרך ארץ
 למשפחותם לבית אבותם, אילן יוחסין של משפחת פרוש
 אמיר משיח, תפיסת הריבונות של מדינת ישראל בפסיקתו של הרב שלמה זלמן אוירבך, בתוך: אבינעם רוזנק (עורך), ההלכה: הקשרים רעיוניים ואידאולוגיים גלויים וסמויים, ירושלים תשע"ב, עמ' 115–132.
 אמיר משיח, משנתו ההלכתית של הרב שלמה זלמן אוירבך ויחסו לשלטון במדינת ישראל, הרצאה במסגרת הכנס הלכה ואידאולוגיה: הכנס הבינלאומי השלישי בתחום הפילוסופיה של ההלכה, מכון ון ליר ירושלים, 12/12/2006
 צילומים נדירים מחייו של ר' שלמה זלמן אוירבך באתר מוקד תהילים ארצי
 אמיר משיח, יחס הגרש"ז אויערבך לענייני תורה ומדע, הכנס ה-16 לתורה ומדע, אוניברסיטת בר-אילן, ה' בניסן תשס"ט

 הרב זאביק הראל,  סרט תיעודי על הגרש"ז אוירבך, 2014.

 יארצייט - דמויות מפתח ביהדות | כ' באדר | הרב שלמה זלמן אוירבך | הרב רא"ם הכהן

הערות שוליים

קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:ראשי ישיבת קול תורה
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:משפחת חיים יהודה לייב אוירבך
קטגוריה:משפחת פרוש
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:שערי חסד: רבנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995