פסגות

פְּסָגוֹת היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בהרי בנימין, השוכן ליד אל-בירה, על הר ("ג'בל טוויל") בגובה 906 מטר מעל פני הים השולט על סביבתו, שהעניק ליישוב את שמו.

היישוב נמצא תחת מועצה אזורית מטה בנימין וכיום מתגוררות ביישוב כ-350 משפחות.

 היסטוריה 
בשנת 1976 נתפסו כ-3,000 דונם בפסגתו של ג'בל טוויל באמצעות צו תפיסה של אדמות לצרכים צבאיים. הצו, בשלב הראשון, לא הפקיע את האדמות אלא סגר את השטח ואסר על תושבי אל בירה לבנות במקום. ביולי 1981 התקבלה החלטת הממשלה על הקמת מרכז אזורי "פסגות" במקום, שבו ימוקמו משרדי המועצה האזורית מטה בנימין, כמו כן הוחלט על הקמת מגורים זמניים למספר משפחות, לרבות מבנים זמניים של מוסדות חינוך. הקמת היישוב החלה באוגוסט 1981, בראש ההר הוצבו כמה קרוואנים ששימשו את המועצה האזורית, וסביבם הלך ונבנה היישוב. המשפחות המקימות היו חברות בגרעין מישיבת כרם ביבנה ומשכונת בית וגן בירושלים.

לאחר שחמש המשפחות הראשונות עלו על הקרקע, הוגשה עתירה לבג"ץ על ידי פלסטינים שטענו לבעלות על האדמה, וכן נטען שמאז 1976 נאסרה על בעלי הקרקעות באזור בנייה מסיבה ביטחונית ומבנה משרדי המועצה אינו מבנה ביטחוני. בג"ץ הקפיא את המשך ההתיישבות במקום לחודשים. עם זאת, בסופו של דבר הוסרה העתירה. דורית ביניש, שהייתה אז מנהלת מחלקת הבג"צים בפרקליטות המדינה, ייצגה את רשויות המדינה בדיון בעתירה בבית המשפט העליון. מבני הקבע הראשונים ביישוב הושלמו בשנת 1986.

פסגות שימשה כמקום מושבה של המועצה האזורית מטה בנימין משנת 1981 ועד דצמבר 2020, אז עברה לאזור התעשייה שער בנימין.

בשנות ה-80 התגורר ביישוב שלמה פילבר ושימש כמזכיר היישוב.

אירועים ביטחוניים
בעקבות קרבתו של היישוב לרמאללה ואל בירה שהמצב הביטחוני בו ידע עליות ומורדות במהלך השנים, כבר מהשנים הראשונות היו היחסים בין תושבי פסגות לערביי הסביבה מתוחים. דרך הגישה ליישוב עברה בלב אל-בירה ורמאללה (כביש 60 הישן) והשלכת אבנים על כלי רכב בדרכם ליישוב הייתה עניין שבשגרה. עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה בשנת 1987 באה החמרה בהשלכות אבנים ואף לירי. במרץ 1988, נשרף אוטובוס להסעת תלמידים של היישוב מבקבוק תבערה שהושלך עליו.

עם פינוי כוחות צה"ל מרמאללה ומסירת העיר לרשות הפלסטינית ב־1996 נסלל כביש עוקף רמאללה מהיישוב לכיוון כוכב יעקב. כשפרצה האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, סבל היישוב מירי מכיוון רמאללה. בתים רבים ניזוקו מקליעים שחדרו לתוכם, אך לא היו נפגעים בנפש. מצב זה נמשך כשנה וחצי, עד שכוחות צה"ל, במסגרת מבצע חומת מגן, פעלו בשכונות רמאללה הסמוכות לפסגות ואשר מהן נורתה האש, עצרו מבוקשים ותפסו אמצעי לחימה. בעקבות הפעילות פחתו משמעותית מקרי הירי מרמאללה.

באוקטובר 2013 חדר מחבל ליישוב, דקר ופצע באורח קל ילדה בת 9.

במאי 2014 שוב נורתה אש לכיוון היישוב.

 מוסדות 
ביישוב שכנו משרדי מועצה אזורית מטה בנימין החל מ-1983 ועד דצמבר 2020, כשהועברו לאזור התעשייה שער בנימין. בנוסף, שוכנים ביישוב המתנ"ס האזורי, ספרייה אזורית, בית הספר "צור ישראל" – תיכון אזורי בתוכנית "הילה", אולפנא תורנית אזורית "טל תחיה", בית ספר יסודי (המשרת את ילדי פסגות, מגרון וגבעת אסף) ומכון בני דוד פסגות, שהוא כולל ללימוד דיינות. ביישוב פועל סניף של תנועת הנוער בני עקיבא.

רב היישוב וראש מכון בני דוד הוא הרב שלמה יוסף וייצן.

למרגלות היישוב ממערב מצוי מעיין בשם "עין אלג'נן", ואשר הוצע לזהותו עם היישוב "עין גנים" הנזכר באונומסטיקון של אוסביוס כאתר הסמוך לבית אל.

 יקב פסגות 

יקב פסגות הוקם ביישוב שנת 2003. כרמי היין של היקב נטועים על טרסות גיר בגובה 900 מטר מעל פני הים, סמוך ליישוב. בשנת 2008 עברו משרדי היקב למגרון, ובשנת 2020 עבר לאזור התעשייה שער בנימין הסמוך.

ב-19 בנובמבר 2020 אירח היקב את מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו. ביקור זה נחשב לביקור הראשון של שר חוץ אמריקאי בהתיישבות.

חורבת ניסיה

בשטח היישוב נמצאת חורבת ניסיה, שהיא אתר ארכאולוגי שנמצאו בו שרידי יישוב כנעני, ושרידים מהתקופה הישראלית, תקופת בית שני והתקופה הביזנטית, ואולי אף מאוחר מכך. באתר קיימים שרידי מבנים, מערות קבורה, יקב, שני מקוואות טהרה חשמונאיים ובית בד. בצפון-מערב האתר נמצאת מערת מסתור מימי מרד בר כוכבא. החל משנת 1979 ועד שנת 2002 חפרה באתר משלחת חוקרים אמריקנית בראשות ד"ר דייוויד ליווינגסטון במשך 16 עונות חפירה,. לווינגסטון זהה את התל עם העי המקראית, אך הזיהוי לא התקבל במחקר.

גלריית תמונות

קישורים חיצוניים


ממוזער|צילום אוויר של אל בירה, היישוב פסגות בפינה השמאלית התחתונה



הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים ביהודה ושומרון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981