צדקה

לעניים במנזר בצרפת, ציור מאת Louise-Magdeleine Horthemels מסביבות 1710
ממוזער|מבחר קופות צדקה ניידות
צדקה היא עזרה התנדבותית-חומרית לנזקקים. היא מוּנעת מרגשות החמלה הבסיסיים של האדם כלפי הזולת המצוי במחסור, או משורשים דתיים.

מתן הצדקה יכול להיות בין אדם לאדם, על ידי ארגונים וגופים ממוסדים הפועלים למען הנזקקים בקהילתם או בקהילות אחרות, וכן על ידי מדינות וגופים בינלאומיים הפועלים למען הנזקקים בכל פינה בעולם.

צדקה כערך דתי
התורה משמשת מקור עיקרי להנחלת ערך הצדקה בשלוש הדתות המונותאיסטיות. יש לה תפקיד מרכזי במרקם החיים החברתי, אם כי מעמדה הבסיסי שונה:
בנצרות הצדקה היא מצווה שבין אדם לחברו, באסלאם היא מצווה שבין המאמין לאלוהיו, וביהדות היא נחשבת בדרך כלל למצווה שבין אדם לחברו אך יש פוסקים אחדים הסבורים כי היא מצווה שבין אדם לאלוהים.
הבודהיזם מייחד לצדקה את אחד המרכיבים בדרך להגיע אל הנירוואנה, וכך גם מרבית הדתות והכתות והאמונות ברחבי העולם.

צדקה ביהדות

שמאל|ממוזער|250px|קופת צדקה יהודית מעוצבת בחזית בית הכנסת של חסידי צאנז בצפת
צדקה היא מצווה בתורה, לפיה יש לתת לעני די מחסורו,  וכל זאת אם לנותן יש די כדי לתת.
כמו כן קיימות מצוות המחייבות נתינת חלקים מסוימים מהיבול לעניים. הדאגה לעניים במתן צדקה והקמת מוסדות צדקה ציבוריים, תפסה מקום מרכזי במסורת היהודית ובחיי הקהילה היהודית, ופסוקים ואימרות שונות מדברים בשבח הצדקה ובגמול הדתי והחברתי שנובע ממנה.

צדקה בנצרות
שמאל|ממוזער|250px|קופת צדקה נוצרית, בכנסייה בשוודיה
הצדקה היא מוטיב חוזר בהטפות שמשמיע ישו ומופיעה בכל כתבי הקודש הנוצריים, השואבים את מקורותיהם גם מהתנ"ך. מעשה הצדקה כלפי עניים ונזקקים הוא ערך עליון אשר בו מצווה כל נוצרי. לנצרות מערכת ענפה של ארגוני צדקה פעילים למען נזקקים במקומות שונים, כמו "צבא הישע", והמנזרים הפזורים ברחבי העולם מסייעים לנזקקים בקהילות המקומיות השכנות להם.

צדקה באסלאם

א-זכאה או א-זכאת (בתעתיק מדויק: אלזכאה בערבית: الزكاة) היא אחת מחמשת עמודי האסלאם ("ארכאן אל-אסלאם" أركان الإسلام) - המצוות העיקריות באסלאם. המצווה מחייבת את המוסלמי לתרום מכספו/תבואתו/רכושו לצדקה. הצדקה מיועדים לנזקקים.

צדקה מאורגנת
ממוזער|250px|קופות צדקה בישראל של חסדי נעמי וקופת העיר בני ברק
ארגוני צדקה הם גופים ציבוריים המפעילים מנגנון לוגיסטי המיועד להעברת צדקה. ארגונים אלו בדרך כלל אוספים תרומות ומתרגמים אותן למתן צדקה לנזקקים. בין הדרכים הנפוצות בהן מועברת הצדקה לנזקקים: חלוקת מזון, צעצועים, בגדים ועוד.

ארגונים רבים אוספים תרומות באמצעות מסע פרסום, לעיתים תוך גיוס ידוענים. כמה מהם זכו לתהודה בינלאומית כמו: האם תרזה שזכתה בפרס נובל לשלום על פעילותה המתמשכת למען ילדים רעבים בהודו, והזמר בוב גלדוף שגייס בשנות ה-80 שורה של אמנים מפורסמים למכירת סינגל שהכנסותיה הוקדשו לילדים רעבים באפריקה.

צדק מול צדקה

ישנו ויכוח אידאולוגי לגבי ההשפעה החיובית של צדקה ותרומה בפרט.
המתנגדים לצדקה אומרים שהיא מגלמת בסך הכול "כיבוי שריפות" - נתינה חומרית לנזקק לה, לעתיד הקרוב - לעומת ניסיונות למיגור מצב בו יש נזקקים מלכתחילה. היחס השלילי לצדקה יכול גם לנבוע מתופעות התרמה רחבות ממדים, אשר מולידות לעיתים גם תופעות שליליות כגון התרמה בלתי ממוסדת לצדקה ותרבות ה"שנור".

ישנם בעלי השקפות סוציאליסטיות או אנרכיסטיות הרואים בדרכים שונות של מתן צדקה סוג של צדקנות וצביעות חברתית. על פי השקפתם – יש בה קיבוע מעמד העוני על ידי מתן צדקה מדודה ויציאת ידי חובת החלוקה האמיתית של עושר בין כל בני האדם. באופן דומה, יש כאלה הרואים באירועי צדקה מתוקשרים – מעשה שלילי המונע מטעמים של יחסי ציבור.

ראו גם
 התרמה
 גמילות חסדים
 נדבנות

קישורים חיצוניים


עדי שרצר, פולה קבלו וענבר לבנת, Philanthropy and Religion, Judaism, בתוך:  International Encyclopedia of Civil Society.
 צדקה ומדיניות הרווחה
 הרב חגי לונדין, מושגים ביהדות - חסד, אתר "ערוץ מאיר"
שיעור מתן צדקה, הרב ישועה רטבי, באתר בית הדין לממונות ישיבת מצפה יריחו

ביאור הפסוק "לא תקפוץ את ידך מאחיך האביון"  באתר אור תורה
מיכאל הלינגר, מצוות צדקה – בירור הלכתי, ספרותי והיסטורי, עבודה לשם קבלת תואר ד"ר, אתר דין תורה

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עוני
קטגוריה:סוציולוגיה של הנתינה