אליעזר מלמד

הרב אליעזר מלמד (נולד בי"ד בתמוז ה'תשכ"א, 28 ביוני 1961) הוא רב דתי לאומי המשמש רב היישוב הר ברכה וראש ישיבת הר ברכה, מפוסקי ההלכה החשובים בציבור הדתי-לאומי. הרב מלמד חיבר את סדרת ספרי ההלכה פניני הלכה, והוא בעל טור קבוע בעיתון בשבע. זוכה פרס כץ לשנת התשע"ט ופרס הרב קוק לשנת תשפ"א.

 קורות חייו 
נולד בירושלים, לרב זלמן ולשולמית מלמד (בתו של פרופ' יוסף ולק). בנערותו למד אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק, ולאחר מכן למד בישיבת חורב ובישיבה לצעירים. לאחר מכן למד בישיבת מרכז הרב כשש שנים. את שירותו הצבאי עשה ברבנות הצבאית במשך 4 חודשים במסגרת שלב ב', וכיהן כרב צבאי זמני של חטמ"ר שומרון. הוסמך לרבנות בתמוז תשמ"ח על ידי רבו, הרב אברהם שפירא, והרב חיים כ"ץ. לימד שנה אחת בכולל לבעלי תשובה בשכונת מאה שערים של הרב יצחק גינזבורג (במהלך שנה זו התקרב לרב גינזבורג ולמד עמו בחברותא), ולאחר מכן עוד כחמש שנים בישיבת בית אל. כיהן במשך כשני עשורים כראש ישיבת הר ברכה, ובשנת תשע"ו הודיע על התפטרותו באופן רשמי. בשנת ה'תשע"ט חזר לתפקיד ראש הישיבה.

הקים את סניף בני עקיבא הראשון ברובע היהודי בירושלים שהיה בהפרדה מגדרית, והדריך בו. לאחר מכן היה מראשי הקבוצה שהקימה את תנועת הנוער אריאל, שיש בה הפרדה בין בנים לבנות, והיה המזכ"ל הראשון שלה. בתקופת הסכמי אוסלו שימש כמזכיר ועורך העלון של ועד רבני יש"ע וחבר באיחוד הרבנים למען ארץ ישראל.

הרב מלמד פעיל במוסדות ערוץ שבע שהוקמו על ידי הוריו, והעביר את פינת ההלכה היומית ברדיו של הערוץ. חלק מפינות ההלכה ששודרו עובדו וראו אור בכרכים הראשונים של ספרי 'פניני הלכה'.

על סדרת פניני הלכה שכתב קיבל את 'פרס היצירה היהודית' על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק מאת 'הקתדרה לתורה ולחכמה' בגבעת שמואל. זכה גם בפרס הרב קוק על הסדרה.

בשנת 1982 נישא לענבלחנה פנחסי, "תוכנית ההתנתקות היא נגד התורה, המוסר, העם וזכויות-האדם הכי בסיסיות" - ריאיון עם הרבנית ענבל מלמד, ארץ אחרת, 1 באוקטובר 2004., בתו של הצייר טוביה כץ, ולהם 13 ילדים.

 שיטתו בלימוד ופסיקת הלכה 
 כללים ופרטים בהלכה 
על פי שיטת ההוראה של הרב מלמד, יש לחשוף ראשית את העיקרון או העקרונות שביסוד הסוגיה ולהגדירו במדויק מתוך עיון בגמרא ובדברי הראשונים והאחרונים. יסוד הסוגיה הוא הכלל העומד בתשתית הפרטים ההלכתיים והוא תנאי הכרחי להבנת הנושא. על פרטי ההלכה להיבחן לאור אותו כלל, וממנו נגזרת גם פסיקה בנושאים חדשים שעל הפרק.

 יסודות האמונה בתוך ההלכה 
הרב מלמד רואה בהלכה היהודית מקור וביטוי לערכי המוסר היהודי ולקשר בין האדם לבוראו. הן בשיעוריו והן בספריו הוא מדגיש את הקשר שבין טעמיה הרוחניים של ההלכה לבין הפרטים ההלכתיים. חשיפת הקשרים הללו מסתייעת בהגדרת כלל היסוד של הסוגיה.

בהצגת טעמי ההלכה הוא עושה שימוש במקורות מגוונים מן ההגות היהודית, כמו ספרות המדרש, המהר"ל, כתבי הראי"ה קוק והקבלה והחסידות,

 סדרת הספרים "פניני הלכה"

סדרה זו מבטאת את שיטתו ההלכתית של הרב מלמד, הבאה לידי ביטוי גם במאמריו בטור "רביבים" בעיתון "בשבע" וגם בשיעוריו בעל פה. בשבט התשע"ו, 2016, ציינו את הגעת תפוצת הספרים הנמכרים לחמש מאות אלף, ובשנת התשפ"א (2021) נמכרו כבר למעלה ממיליון עותקים של הסדרה. הסדרה יוצאת על ידי מכון הר ברכה.

בנוסף להצגת ההלכה מן הכלל אל הפרט ובקישור ההלכה לטעמיה הרוחניים, מאופיינים הספרים בהתייחסות למנהגי כל העדות. דרכו כפוסק הלכה היא שרק באותם המקומות שבהם יש מנהג עדתי מובהק יש להציג את הדבר כמחלוקת. פסיקתו ברוב המקומות (בהם אין מנהג מובהק) תתייחס למנהג האשכנזים והספרדים. הרב דוחה את הטענה שכל עדה צריכה לנהוג על פי פסיקות של רבנים בני העדה בלבד, גם במקומות שאין מנהג עדתי מובהק.

דעותיו
250px|ממוזער

הרב מלמד מכנה את הזרם החרדי לאומי אליו הוא משתייך בשם "תורני" וטוען שמדובר בזרם חדש שלא משתייך לחרדים או לציונות הדתית. לדבריו, בניגוד לחרדים אנשי הזרם החרדי לאומי מגלים אחריות הלאומית, מייחסים חשיבות ללימודי חול, משרתים בצבא ונמנעים מפרנסה מלימוד תורה. לפי מלמד, אנשי הזרם נבדלים מהציונות הדתית. הם נבדלים בכך שאינם מנסים להשתוות לחילונים, לא מחפשים לגיטימציה אצל הציבור החילוני והם מנסים להנהיג את המדינה.

הרב מלמד רואה בשילוב תורה ומדע ערך חשוב, ודוגל בהכנסת לימודי החול בבתי הספר ובבחינות הבגרות – ומנמק זאת בשאיפה להציג את חכמת התורה בכל תחום מתחומי המציאות, ולהפוך אותה ל"תורת חיים" שאיננה מצומצמת בין כותלי בית המדרש בלבד. לדבריו הנושא הוא חלק מחזון הגאולה לתיקון עולם, וגישה זו באה לידי ביטוי במוסדות הר ברכה. עם זאת, הוא נוקט עמדה ביקורתית מאוד כלפי השיח האקדמאי הישראלי ומבקר מה שהוא מכנה "כפיפות" ו"ההתבטלות" של מוסדות חינוך לתוכניות לימודים של משרד החינוך.

לדעת הרב מלמד ישנה חובה ללמוד תורה בשבת ובחול המועד במשך שש שעות לפחות.

לגישתו הפמיניזם היא תנועה שטרם הבשילה לתפיסת עולם מאוזנת, דבר שלדבריו יוצר עיוותים. הוא מתנגד לשיתוף מלא של נשים בשוק העבודה כיוון שלתפיסתו המשפחה צריכה להיות בראש סולם הערכים של הנשים ומציע שילוב בצורה של עבודה במשרה חלקית ובשעות המתאימות לאימהות.

מבחינת לימוד תורה - הוא מתיר לנשים למוד תורה לשם שמיים וממליץ לנשים ללמוד ספרי הלכה מעשיים ולהעמיק ביסודות האמונה והמוסר. מבחינת תפקידים כמו מורות הלכה או דייניות -  הוא לא שולל, בהינתן מערך לימודי נפרד, ומציע לפעול באופן מתון והדרגתי..

לגבי מידת ההיתר ההלכתי למניעת היריון, מצדד הרב מלמד בחשיפת המידע ובהשארת רוב מרחב שיקול דעת לבני הזוג. במאמר בנושא נמנע הרב מקביעה מפורשת שיש איסור הלכתי במניעת היריון, ומקפיד להשאיר פתח רחב להתייעצות. בהמשך דבריו הוא כותב שבלא מעט מקרים דחיית היריון היא האפשרות העדיפה לכתחילה.

סוגיית הפלות עוברים החולים במחלה קשה מצויה במחלוקת עמוקה בין פוסקי ההלכה. הרב מלמד פוסק כי מותר לבני זוג לבחור לשאול רב המקל במקרים אלה. בטור "רביבים" כתב כי היו רבנים שהתרעמו על שפרסם את הדעה המקילה בהבלטה והורה שאפשר לסמוך עליה. בעמדתו זו הוא מסתמך על מה ששמע לדבריו מהרב אברהם שפירא. בעמדתו בנושא הפלות נעשה שימוש אף בין כותלי בית המשפט.

מלמד מצביע על חסרונות, לשיטתו, בשירות הלאומי לבנות דתיות - ובהם הוא מונה פגיעה בבנות למשפחות עניות המתקשות לממן השכלה גבוהה לאחר נישואיהן, הקטנת הסיכויים להשלמת לימודים גבוהים ולמיצוי כישרונות והגשמה עצמית של הבנות וכן דחיית גיל הנישואין ודחיית הולדת ילדים.

 זרמים יהודיים שונים 
בשנת ה'תש"ף השתתף בפגישת זום, בה השתתפה גם הרבה דלפין הורווילר, ובעקבות כך ספג ביקורת. בתגובה לביקורת פרסם הרב מלמד במדור "רביבים" שבעיתון בשבע מספר טורים שבהם ביאר את עמדתו ונתלה בדעת הרב הראשי לשעבר וראש ישיבת מרכז הרב הרב אברהם אלקנה שפירא; ; . ראו עוד: . בעקבות כך הרב יעקב שפירא ראש ישיבת מרכז הרב יצא להגנת אביו והבהיר עמדה נחרצת כנגד המפגש.

בחשון ה'תשפ"א (2020) התפרסם מכתב של הראשון לציון הרב יצחק יוסף במחאה על הפגישה, שבו טען כי הרב מלמד "פרץ גדר שגדרו בו ראשונים" ושכל גדולי הדורות הרחיקו את הרפורמים, וציטט מדברי הרא"ש שהורה שיש לנדות רב שלא מציית לדברי גדולי הדור. למחאת הראשון לציון הצטרפו רבנים נוספים, בהם הראשון לציון לשעבר הרב שלמה משה עמאר. קבוצת רבנים, בהם הרב דב ליאור והרב צבי ישראל טאו, חתמו על מכתב המוחה על פריצת "גדרים שגדרו גדולי עולם" ביחס לרפורמים, מבלי להזכיר במפורש את הרב מלמד. להגנת הרב מלמד יצאו בין היתר ארגון רבני צהר, הרב רא"ם הכהן, הרב יעקב מדן, הרב חיים נבון והרב אורי שרקי, בפודקאסט הרב שרקי הביע עמדה לפיה מדובר בנושא פוליטי ואף שהוא לא היה נפגש בארץ ישראל עם רפורמים לרב מלמד מותר להיפגש משיקולים אחרים כמו תועלת ליהודי התפוצות..

לאחר שבתשעה באב ה'תשפ"א (2021) היו עימותים ברחבת "עזרת ישראל" ליד הכותל, פרסם הרב מלמד במדור רביבים את עמדתו לפיה יש לאפשר לבני הזרמים השונים שאינם מעוניינים בתפילה ברחבת הכותל, להתפלל בעזרת ישראל. הרב מלמד אף קרא לרב הכותל להעמיד לרשות זרמים אלו ספרי תורה לקרוא בהםשלושה טורים נכתבו בנושא בשנת התשפ"א: תפילת הרפורמים בעזרת ישראל, גבולות הקירוב של הרפורמים, ומענה לטענות בעניין היחס לרפורמים.. ימים ספורים לאחר מכן נערך ביקור של מנכ"לית התנועה המסורתית בישראל, רקפת גינסברג, אצל הרב מלמד ורעייתו הרבנית ענבל, שלדברי הראשונה נועד לחיזוק אחדות העם היהודי.

תמיכתו בסירוב פקודה
250px|ממוזער|הרב מלמד מעביר שיעור בישיבת הר ברכה
מלמד קורא לסירוב פקודה במקרה של סתירה בין פקודות הצבא וההלכה היהודית, כעמדה עקרונית. בזמן תוכנית ההתנתקות עמד בראש ישיבת ההסדר הר ברכה, והצטרף לקריאתו של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא לסרב לפקודה של פינוי יישובים.
. בנושא זה הוא מנמק כי סירוב פקודה במקרים שבהם פקודות הצבא סותרות את ההלכה אינו צפוי לפגוע באחדות הצבא אלא דווקא לחזק את הזדהות הציבור עמו, כיוון שרוב הציבור תומך בערכי מורשת. לטענתו, ההתנגדות לעמדה זו מוגבלת למיעוט קטן, ואין לחשוש ממנה. הוא מבחין בין סירוב פקודה בעת לחימה לבין עמידה עקרונית בסוגיות ציבוריות..

בתגובה לעמדותיו בנושא סירוב פקודה ביטל שר הביטחון אהוד ברק את מסלול ה"הסדר" מישיבת הר ברכה. משה יעלון, שהחליף את ברק, חידש את המסלול בישיבה.

בפולמוס סביב "שירת נשים בצבא", תומך הרב מלמד, בניגוד לעמדת הרבנות הצבאית, ביציאתם של חיילים דתיים מאירועים שבהם מופיעה זמרת, גם כאשר מדובר בטקס רשמי וממלכתי, ואף אם יקבלו פקודה מפורשת להישאר.

ביקורת כלפי פוליטיקאים וקציני צבא
ביולי 1994, בהיותו מזכיר ארגון רבני יש"ע, ביקר את ממשלת ישראל בראשות יצחק רבין בשל מדיניות ענישה קולקטיבית שנקטה כלפי האוכלוסייה הפלסטיניתמעריב, 5 ביולי 1994, תחת הכותרת "מזכיר ארגון רבני יש"ע מגנה את יחס הממשלה לאוכלוסייה הפלסטינית"..
לפני רצח יצחק רבין מלמד היה אחד משלושה רבנים שחתמו על מכתב "בירור" שנשלח לרבנים רבים, בשאלה "האם לא ראוי להזהיר את ראש הממשלה ושריו, שאם ימשיכו למסור את תושבי יש"ע לשלטון מרצחים, על פי ההלכה יהיה הכרח להעמידם למשפט ציבורי ולהענישם כדין של מוסר". 

לאחר מלחמת לבנון השנייה האשים את הנהגת המדינה ואת ראשי הצבא בשחצנות, בהטעיית הציבור ובהעדפת הקידום האישי, גורמים שהובילו לדבריו למחדל המדיני-צבאי.
במרץ 2012 כתב כי יש לחשוש שבנימין נתניהו ואהוד ברק, שהיו באותה עת ראש הממשלה ושר הביטחון - פועלים גם ממניעים אישיים בנושא התקיפה באיראן. .

בדצמבר 2017 כתב שהרבנים הצבאיים הראשיים לאחר הרב שלמה גורן אינם בגדר "מרא דאתרא", משום שהם תלויים במפקדיהם ואם יפסקו שלא לפי דעתם הם עלולים להיות מודחים.

נוער הגבעות, פעולות מחאה מרובות מוקדים ותג מחיר
הרב מלמד מתנגד לפעולות נקם פרטיות וסובר שיש לנהל את המלחמות של עם ישראל במסגרת צה"ל. בשנת 2015, לאחר הצתת בית משפחת דוואבשה בדומא, שיוחסה לפעילי 'תג מחיר', כתב:

ובטור המשך הוסיף:

במאמר בעיתון "בשבע" הביע הרב מלמד אהדה לנוער הגבעות:

באדר ב' ה'תשע"א נשאל, באתר ישיבה, האם הביע תמיכה בפגיעה בערבים במסגרת "מדיניות תג המחיר", מושג שכלל באותה תקופה פעולות מחאה מרובות מוקדים. הוא השיב כי הביע תמיכה בהפגנות כאלה שארגנו ועדי המתיישבים בצמתים, שנועדו להעסיק כוחות צבא רבים ככל האפשר, אך אמר כי מעולם לא הביע תמיכה בפגיעה של אנשים פרטיים בערבים או ברכושם.

עלייה להר הבית
הרב מלמד תומך בעלייה להר הבית בטהרה ובמקומות המותרים, בנימוק שיש בכך תועלת לשמירת הריבונות הישראלית במקום. תלמידי הישיבה ותושבי היישוב בראשם הוא עומד עולים בקביעות להר הבית. הוא עצמו עלה להר לראשונה ביום ירושלים ה'תשנ"ז ומאז ביקר בו מספר פעמים.

נושאים נוספים
בשנת התשע"ה, לאחר שמועצת הרבנות הראשית ניסתה להפסיק את כהונתו של הרב שלמה ריסקין, רבה של אפרת, בשל דעותיו, התנגד לכך הרב מלמד. הוא כתב על כך בטורו: לעיתים רבנים אחרים, ואף אני בכללם, מעדיפים פתרונות אחרים [...] חילוקי הדעות והמנהגים הם בעיקר בשאלות חינוכיות וחברתיות, ולא בשאלות הלכתיות מובהקות. הזמן ילמד אותנו מה המעלה והיתרון שבכל דרך. בכל אופן, אסור לנו לבטל את דרכו של הרב ריסקין, שהיא אחת מהדרכים החשובות לגילוי התורה בדורנו [...] פגיעה ברבנותו של הרב ריסקין כמוה כעקירת פרשיות שלמות בתורה. בטור נוסף הגיב על טענות בדבר יחס לא ראוי של הרב ריסקין לנצרות וקרא לאנשים להזהר מקבלת טענות לא בדוקות נגדו. כך גם קרא שלא להחרים את נציגי הרפורמים.

ספריו
ממוזער|סדרת הספרים פניני הלכה שהרב מלמד חיבר

 חיבורים 
 סדרה בת עשרים ושניים כרכים בשם פניני הלכה בנושאים הלכתיים שונים. מטרת סדרה זו לכלול את כל ההלכות הנצרכות לימינו והסדרה טרם הושלמה. לסדרת זו נספחת סדרה נוספת ששמה 'הרחבות לפניני הלכה', ובה הוספות להלכות, יסודותיהן והטעמים המחשבתיים שלהן. בסדרה זו יצאו חמישה ספרים: ברכות, שבת, ימים נוראים, מועדים-סוכות, ושמחת הבית וברכתו.
 טקסט=כריכת הספר המסורת היהודית, איור אלישע כץ|ממוזער|כריכת הספר המסורת היהודיתהמסורת היהודית – חיבור המציג את היהדות כמכלול אחד – חזון ערכי לתיקון העולם, באמצעות ההשגחה האלוהית על ישראל והעולם, האידיאלים והערכים היהודיים, ההיסטוריה של עם ישראל בתקופותיו הטובות ובמשבריו הקשים, שיבת עם ישראל לארצו ותהליך התגשמות נבואות הגאולה, מצוות התורה על הערכים והרעיונות הצפונים בהן, וההלכה היהודית על כל מרחביה. הספר יצא לאור בשנת תש"פ (2020).
 טור קבוע בשם "רביבים" בעיתון בשבע, שעוסק בעניינים שונים מנקודת מבט תורנית והלכתית. מסקר שנערך ב-2009 עולה כי מספר הקוראים כ-270,000, שהופכים אותו למדור הנקרא ביותר בציבור הדתי.חלק מן המאמרים נקבצו לאחר עריכה והרחבה בסדרת ספרים בת אותו שם. החלק הראשון עוסק בענייני חינוך, משפחה, נישואין וקריירה; החלק השני בענייני מדינה וצבא; והחלק השלישי מאגד בתוכו מאמרים על גדולי ישראל ודמויות מופת.

עריכה
 ההדיר מהדורה חדשה של ספר השל"ה, ירושלים: עוז והדר, תשנ"ג (5 כרכים).
 ערך את שני הכרכים הראשונים בסדרת ספרי רבי צדוק הכהן מלובלין במהדורה החדשה, וסייע בהשלמת הסדרה כולה, הר ברכה: מכון הר ברכה, תשנ"ח–תשס"ט (8 כרכים).
 ערך את ספרו של אביו נתיבי אמונה – ביאור יסודות באמונה ועבודת ה', לאור דרכם של הראי"ה קוק ובנו הרצי"ה. ה'תשפ"א

קישורים חיצוניים


 אתר פניני הלכה
 אוסף מאמרי 'רביבים' מאת הרב אליעזר מלמד שהתפרסמו בעיתון בשבע




 מאמרי הרב אליעזר מלמד בתנ"ך, באתר 'תנ"ך על הפרק'




 דבריו של הרב אליעזר מלמד לאחר ההכרזה על הוצאת ישיבתו מההסדר, כ"ח כסלו ה'תש"ע


 טורים ומאמרי דעות, באתר ערוץ 7

הערות שוליים

*
קטגוריה:רבני יישובים
קטגוריה:ראשי ישיבות הסדר
קטגוריה:יהודה ושומרון: רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בוגרי ישיבת ירושלים לצעירים
קטגוריה:בוגרי ישיבת חורב-ירושלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית אל
קטגוריה:רבני ישיבת בית אל
קטגוריה:ראשי ישיבות ציוניות
קטגוריה:סגל בשבע
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר היסודי חורב (ירושלים)
קטגוריה:רבנים צבאיים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:סגל ערוץ 7
קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק
אליעזר
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:זוכי פרס כץ
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:ישיבת הר ברכה
קטגוריה:רבנים שקראו לסרב לפקודת פינוי שטחים
קטגוריה:תלמידי הרב שאול ישראלי
קטגוריה:הר ברכה: אישים
קטגוריה:תלמידי הרב יצחק גינזבורג
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961