הר עמשא (יישוב)

ממוזער|250px|הכניסה לדירת שביל ישראל בהר עמשא, 2012
הַר עֲמָשָׂא הוא מושב שיתופי חקלאי ולשעבר קיבוץ בדרום הר חברון, בחבל יתיר דרומית לקו הירוק. היישוב ממוקם 20 ק"מ דרומית לחברון ו-14 ק"מ צפונית-מערבית לערד. הוא משתייך למועצה אזורית תמר והוא המערבי ביותר מבין יישוביה. הר עמשא תוחם ממזרח את יער יתיר, שטח נטוע-אדם של כ-30,000 דונם. הגדרתו כיישוב קו תפר נובעת ממיקומו על גבול הקו הירוק. בשנת 2020 התגוררו ביישוב 220 תושבים, כ-55 משפחות.

שם היישוב מהתנ"ך על שם עמשא בן יתר שהיה אחיינו של דוד המלך ומונה למפקד צבאו של דוד.

 היסטוריה 
היישוב עלה על הקרקע באוגוסט 1983 כקיבוץ של התק"ם, ונקרא על שם הר עמשא עליו הוא ממוקם. המתיישבים הראשונים היו כולם צעירים בני קיבוצים בשנת שירות שהתנדבו לשבת במקום, התגוררו תחילה באוהלים, ללא קו מים וללא דרך גישה סוללה. מטרת ההתיישבות הייתה לחסום את התפשטות ההתיישבות הערבית באזור דרום הר חברון. כעבור שנה הגיע הגרעין השני ליישוב, שמנה עשרים ושניים איש. שוב, הייתה זו קבוצה של בני משקים בוגרי תיכון, שדחו את שירותם הצבאי בשנה, מלווים במספר בוגרי צבא. הקיבוץ היה אמור לקבל הקצאה של מים ושטחים חקלאיים, אך הדבר התעכב ובינתיים עבדו החברים כשכירים ביישובי הסביבה. הענף הראשון שהוקם במשק היה גידולי זרעי פרחים וירקות. ונעשה גם ניסיון שלא הצליח להקים חממות לגידולי פרחים. הענף השני שהוקם היה מפעל ששימש כשלוחה של מפעל נטפים של קיבוץ חצרים. לקראת סוף 1987 עבר הקיבוץ להיות מיושב על ידי גרעיני נח"ל של תנועת הצופים העבריים, במטרה לבסס ולחזק את המקום כיישוב קבע. במסגרת חגיגות שנת ה-40 למדינת ישראל זכתה חברת הקיבוץ להשתתף בטקס הדלקת המשואות כנציגת היישוב הצעיר ביותר במדינה. יכולת הקיום הכלכלית של הקיבוץ המשיכה להיות אתגר, מאחר שפיתוח המשק החקלאי התעכב, רוב תושבי הקיבוץ המשיכו לעבוד כשכירים מחוץ לקיבוץ, עם זאת ניטע כרם והוקמה תחנת דלק בבעלות הקיבוץ.

מאז 1988 הוגדר היישוב כ"קיבוץ בהתהוות", הוא סבל מתחלופה של תושבים ונוהל על ידי האגודה השיתופית ניר שיתופי שנשלטת ישירות ידי התק"ם. כל התושבים שהזמנו לגור במקום מעולם לא התקבלו לחברות בקיבוץ. בשנת 1997 קיבל הקיבוץ מעמד של אזור עדיפות לאומית. בתחילת שנות ה-2000 גרו ביישוב כ-15 משפחות והוא הועבר לאחריות האיחוד החקלאי. האיחוד החקלאי גיבש תוכנית להופך את המקום ליישוב קהילתי עם 200 בתי אב, וביקש לפנות את התושבים מהמקום, בטענה שאינם משלמים שכירות או חשבונות חשמל ומים. בשנת 2008 החטיבה להתיישבות בסוכנות היהודית, ביקשה לפרק את הקיבוץ בטענה שגם האיחוד החקלאי נכשל, במקום יש רק עשר משפחות המחזיקות משאבי קרקע לא מנוצלים. שלושה תושבים הגישו עתירה לבג"ץ נגד רשם האגודות השיתופיות, מינהל מקרקעי ישראל, האיחוד החקלאי וגורמים נוספים בטענה כי: נכסי המקום מנוהלים על ידי התנועות המיישבות, אך לא לפי ההגדרה הרגילה של קיבוץ בו החברים עצמם מנהלים את הנכסים. אלא משאירה את הניהול בידי גופים אלו ולא בידי חברי הקיבוץ, איש מתושבי המקום לא הוגדר כחבר קיבוץ על אף שהמקום נוהל בלעדית בידיהם משך 15 שנים רצופות. לאחר שבמהלך שנים רבות ניסיונות להתקבל כחברי קיבוץ נדחו. ביולי 2009, הוחלט על מינוי מפרק-מפעיל עקב חובות לסוכנות היהודית. מינוי המפרק נעשה באופן חריג על אף שהאגודה לא הייתה חדלת פרעון ועמדה בלוח הסילוקין של הלוואות הסוכנות כעשרות יישובים אחרים. לאחר צאת המפרק מניהול האגודה בסוף 2019 הוסב היישוב המאוגד למושב שיתופי.

בשנים 2012–2022 החלה קליטת חברים רבים ליישוב, לשם יישובה של שכונה חדשה, המכונה "שכונה ב'", לאחר שרוב המגרשים באזור המגורים המקורי של הקיבוץ ("שכונה א'") אוישו. נכון לסוף 2022 הסתיימו עבודות הפיתוח והסתיימה הכנת שכונה ב' לבניית בתי החברים החדשים.

במושב השיתופי מעבדים בשותפות כ-3,600 דונמים חקלאיים במערב הנגב.

באפריל 2018 עתרו תושבי הר עמשא נגד הוועדה המחוזית והמועצה הארצית לתכנון ובנייה, על כך שנתנו אישור להקמת חוות טורבינות רוח בסמוך ליישוב, "הגבוהות כל אחת ממגדלי עזריאלי". במאי 2021 נדחתה העתירה. תושבי הר עמשא ערערו לבית המשפט העליון.

גאוגרפיה
היישוב ממוקם בקצהו המזרחי של רכס יתיר, בגובה של כ-850 מטרים מעל פני הים, בקצהו של יער האורנים הגדול בארץ, בסמיכות לשמורת הטבע הר עמשא. מצפון משקיפים על היישוב הרי חברון; ממזרח מדבר יהודה, ומדרום ומערב בקעות ערד ובאר שבע. באזור שפע מסלולי הליכה ביער ובשמורת הר עמשא. המפגש האקלימי הייחודי בין מדבר והר מאפשר שילוב נדיר של צמחייה ובעלי חיים. באזור עדויות ארכאולוגיות רבות המעידות על קיומה של התיישבות אנושית מתקופות שונות.

קישורים חיצוניים

 הר עמשא, באתר הבית
 הר עמשא, באתר מועצה אזורית תמר
 הר עמשא, באתר תנועת אור


הערות שוליים

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1983
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:קיבוצים לשעבר
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים אקולוגיים בישראל
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:מועצה אזורית תמר
קטגוריה:יישובים במחוז הדרום
קטגוריה:חבל יתיר