נוער הגבעות

נוער הגבעות הוא כינוי ליהודים צעירים, ולעיתים גם מבוגרים ובעלי משפחות, שפועלים מתוך אידאולוגיה של אקטיביזם ימני רדיקלי. (הכינוי "נוער" לעיתים מטעה, משום שלא כולם צעירים) רובם דתיים, אך יש גם חילונים. הם מתגוררים בעיקר במאחזים וביישובים ביהודה ושומרון, אם כי חלקם מגיעים מאזורים אחרים. בציבור הדתי-לאומי קיימת מחלוקת בדבר היחס הרצוי כלפי נוער הגבעות. חלק מנערי הגבעות מעורבים במקרי אלימות כלפי פלסטינים, 308 אירועים בשנת 2021, פיגועים של טרור יהודי לפי מערכת הביטחון הישראלית.
ממוזער|נערי גבעות בבית ספר יסודי במוערג'את, בקעת הירדן. ספטמבר 2024

"נערי הגבעות" מתאפיינים לרוב בגידול פאות רחבות וארוכות, בכיפות סרוגות גדולות, ובלבישה גלויה של ציצית. רבים מהם רואים את עצמם כממשיכי דרכם של החלוצים ועוסקים ברעיית צאן או בעבודת אדמה. על פי הערכות משנת 2021 היו כ-400 נערי גבעות, שפרושים בכ־80 חוות וגבעות ברחבי יהודה ושומרון.

מקור השם
השם "נוער הגבעות" מתייחס לגבעות ביהודה ושומרון. המילה "גבעה" בהקשר זה אינה מתייחסת לטופוגרפיה אלא מתארת צורת התיישבות מסוימת, שאותה הציבור הכללי נוהג לכנות "מאחז". השם נובע גם מכך שחלק מהמאחזים הוקמו כהד לקריאתו  של אריאל שרון: "רוצו לגבעות".  

מאפיינים

ממוזער|נוער גבעות בצפון בקעת הירדןהמינוח "נוער הגבעות" מתייחס לקבוצות רבות של צעירים, חלקם בני נוער אך רובם בגיל 20 ומעלה, שחלקן שונות זו מזו במידה רבה.

חלק מהצעירים הם בני הדור השני בהתנחלויות הוותיקות שהולכים בדרכי הוריהם, כלומר מיישבים שטחים נוספים ביהודה ושומרון. אחרים הם צעירים דתיים, מהערים הגדולות. חלק מן הנערים משתייך למסגרות לימוד רשמיות, רשמיות למחצה או אלטרנטיביות, בתוך זרם החינוך הממלכתי דתי. לעיתים מסגרות אלו הן בעלות אופי שיקומי בלבד ולעיתים מיישמות גם תוכן חקלאי-התיישבותי.

נערי גבעות רבים קרובים לחסידות החדשה. פעמים רבות ההתיישבות שלהם במקומות נידחים נובעת גם מהרצון לחיות באופן טבעי תוך גידול ואכילת מזון אורגני, רעיית צאן וכדומה. הם רואים את עצמם כחלוצים וכממשיכי דרכם של היהודים מתקופת המקרא שהתגוררו בממלכת ישראל.

נוער הגבעות מורכב ממספר תתי-זרמים. לאחר ההתנתקות מגוש קטיף התאגדו רוב נוער הגבעות סביב תנועת "נוער למען ארץ ישראל". בהמשך הקבוצה התפלגה למספר זרמים: תנועת נחלה בראשות דניאלה וייס והרב משה לוינגר, ותנועת "גרעיני הערים העבריות" בראשות מאיר ברטלר. עם השנים חדלה הפעילות של שתי התנועות בבניית הגבעות, ותנועת נחלה הסבה את פעילותה בעיקר לארגוני מחאה ציבוריים. במקביל, התחברו נערי הגבעות לתנועות אחרות, כגון תנועת אר"י ישאג בראשות הרב אברהם סגרון ותנועת דרך חיים בראשות הרב יצחק גינזבורג.

רבים מהם אימצו לעצמם מראה הכולל כיפות צמר גדולות, לבישת הציצית מעל הבגד ופאות עבותות ומסולסלות (גוזמבות).

בדיון של ועדת החינוך של הכנסת בשנת 2016 טען נציג משרד החינוך כי רוב נערי הגבעות הם נוער בסיכון, אשר האידאולוגיה היא בשבילם כיסוי וטריגר להוצאת כעסים. לפי ד"ר סער הראל, מנהל אגף חינוך ונוער במשרד החינוך, חלק הם נוער מנותק שגר בגבעות וחלק נכנסים ויוצאים ואינם בהכרח דרי גבעות. רובם מהחינוך הממלכתי-דתי, כ-20% מהחינוך החרדי ומעט מאוד מהחינוך הממלכתי.  

מחקר משנת 2018 מחלק את נוער הגבעות לשתי קבוצות עיקריות: "אידיאליסטים", שהגיעו עם השקפה אידאולוגית מוצקה, כהגשמה של האידיאלים שעליהם חונכו, ובדרך כלל מקיימים קשרים טובים יותר עם הוריהם; ו"אינדיבידואליסטים", שהגיעו מסיבות אישיות,  חלקם נפלטו ממסגרות, חוו ניכור, או חיפשו מפלט. השייכים לקבוצה זו נמצאים בשלב של חיפוש זהות ובדיקה עצמית ומדווחים פעמים רבות על תחושות קשות של דחייה, ביקורת ופיקוח יתר מצד הוריהם ומוסדות החינוך בעבר.

 אידאולוגיה 
מצוות יישוב ארץ ישראל ובמיוחד באזורי יהודה ושומרון, כדי לקבוע עובדות בשטח, היא מרכיב חשוב באידאולוגיה של נוער הגבעות. רבים מהם רואים ביישוב ארץ ישראל ובהקמת מאחזים חדשים יסוד מרכזי בקיום רצונו של האל ובהחשת הגאולה.

רבים מהצעירים הקרויים "נוער הגבעות" מתגוררים בבקתות עץ או אוהלים. אצל חלקם הדבר נובע מתפיסה של נוחות, חזרה לפשטות ומהירות בנייה. במקרים אחרים הדבר נובע מחוסר אמצעים לאחר שכוחות הביטחון הורסים את המבנים שבהם הם גרים. מסיבה זו הם גרים לעיתים גם ללא קורת גג.

רבים מהם מחזיקים בעמדות ימין רדיקלי ושואפים להקים מחדש את מלכות ישראל על פי התורה. חלקם מעורבים בהתנגדות אקטיבית לפינויי מאחזים ביהודה ושומרון ורבים מבני הדור הקודם אף השתתפו בפעולות המחאה כנגד תוכנית ההתנתקות.

לקראת ראש השנה תשפ"א, פרסם העיתונאי שחר גליק רשימה שהופצה לדבריו בקרב אנשי נוער הגבעות, שבה מופיע סיכום של פעולות תג מחיר שבוצעו לכאורה על ידיהם במהלך שנת ה'תש"פ, בהן הצתת עשרות כלי רכב, פגיעה באלפי עצים, תקיפת ערבים וכדומה. גליק הדגיש שמדובר ב"הודעת גאווה" לא רשמית ושהמשטרה סירבה לספק נתונים על אמיתות המספרים.

נכון לאוגוסט 2025  נערי הגבעות אינם מסתפקים עוד בהקמת מאחזים בשטחי C. היעד הנוכחי והמוצהר שלהם הוא כיתור יישובים פלסטיניים בשטחי B הנמצאים תחת שליטה אזרחית פלסטינית מליאה ופתיחת התיישבות יהודית בתוכם, מתוך תפיסה אידיאולוגית שכל הארץ שייכת להם. לשם כך הם מפעילים אלימות ישירה במטרה להפוך את חיי הפלסטינים לבלתי נסבלים ולגרום להם לעזוב את בתיהם.

בנובמבר 2025 פורסם כי אנשים מנוער הגבעות, שחלקם נחשדו בעבר בפשיעה לאומנית, מריצים נציגים למרכז הליכוד בסניף בנימין, במטרה להכניס נציגים מנוער הגבעות למרכז הליכוד וכך להשפיע על חברי הכנסת והשרים.

מעורבות בפלילים של נערי גבעות

ישנם טענות כי נערי גבעות ביצעו פעולות אלימות כלפי פלסטינים. גורם ביטחון התבטא בשנת 2018 שאופן פעולתם של נערים אלה היה מאורגן ומתוחכם, הם פעלו כשהם רעולי פנים ובפעולות מסוימות ידיהם היו מכוסות כדי להימנע מהשארת טביעות אצבע, והם אף נמנעו משימוש בפלאפונים, דבר המקשה על איתורם ומעצרם.

נערים אלה ביצעו פשעי שנאה, בהם פעולות תג מחיר, ניסיון להצתת מסגד בעקרבה ותקיפה אלימה של רועי צאן. בשנים 2014 עד 2018 הוגשו כ-100 כתבי אישום בכל שנה, נגד צעירים מנוער הגבעות על אירועים אלה. לקבוצה מיוחסים אלפי אירועים אלימים, בהם עשרות פיגועי טרור. בשנת 2018 נחקרו 152 אירועים אלימים שבוצעו נגד פלסטינים ונגד כוחות הביטחון, מהם 4 אירועים הנחשבים לפיגועים.

לאחר שנחקק חוק המאבק בטרור ביוני 2016, נעשה בו שימוש במשפטיהם של נאשמים בפעולות "תג מחיר", וקבוצות מנוער הגבעות שביצעו מעשים אלה הוגדרו כארגון טרור.

במרץ 2018 נגזרו עונשי מאסר של שנתיים וחצי עד חמש שנים על שלושה נאשמים שהורשעו בפעולות "תג מחיר", ובהן עבירות של חברות בארגון טרור, הצתה, תקיפה בנסיבות מחמירות ממניע גזעני, חבלה בכוונה מחמירה, השחתת פני מקרקעין ממניע גזעני. מורשעים אלה ושני מורשעים נוספים ערערו לבית המשפט העליון, אך זה דחה את ערעורם (פרט למורשע אחד שקיבל הקלה בעונשו). בפסק הדין נקבע כי מעשיהם של שניים מהמערערים "מהווים מעשי טרור במסגרת ארגון טרור, הן לפי ההגדרות הרחבות של פקודת מניעת טרור והן לפי ההגדרות הממוקדות של חוק המאבק בטרור".
ממוזער|רועה פלסטיני שנפצע מפגיעת נערי גבעות, צפון בקעת הירדן
במשפטו של הקטין א' מפרשת הפיגוע בדומא נקבע כי קבוצה אלימה מאנשי נוער הגבעות היא ארגון טרור. על פי עדותו של א' המתוארת בפסק הדין, הוא היה שייך לקבוצה ובה כ-100 חברים מנוער הגבעות המבצעים פעולות "תג מחיר" ביישובים פלסטיניים, בהן פעולות תקיפה, גניבה והצתת מבנים ורכבים באופן העלול להביא לפגיעה בגוף ובנפש. הנאשם הבהיר כי מטרתה של הפעילות האלימה היא לערער את הסדר והביטחון הציבורי. עם החברים בקבוצה נמנו גם רוצחי מוחמד אבו ח'דיר ומציתי כנסיית הלחם והדגים. לדברי השופטים, קבוצה זו עונה על ההגדרות של ארגון טרור, ודבריו של א' מוכיחים מעבר לספק סביר כי יש להרשיעו בעבירה של חברות בארגון טרור, לפי הגדרתו בחוק המאבק בטרור. א' ביקש לערער על הרשעתו בחברות בארגון טרור, אך ערעורו נדחה. בנימוקים לדחייה כתב השופט יוסף אלרון: "דפוסי הפעילות של המערער וחבריו זהים לאלו של ארגוני טרור אחרים, המבקשים לקדם סדר מדיני וחברתי חדש בהתאם להשקפת עולמם, תוך ביצוע פעולות אלימות כלפי הציבור."

בעונת המסיק דווח על מקרים שבהם אנשי נוער הגבעות פוגעים בעצי זית של פלסטינים, על ידי עקירתם או פגיעה בשורשים או בגזע העץ. לעיתים מתבצעת פעולה זו כאשר הפלסטינים לא רשאים לשהות בשטח המטע שלהם לאחר שהוא הוכרז כשטח צבאי סגור. העיתונאי דני קושמרו ראיין בשנת 2011 שלוש צעירות תושבות המאחז רמת מגרון. אחת מהן ניהלה את פורום "ארץ מולדת" בערוץ 7, שבו מתעדכנים אנשי נוער הגבעות על אירועים צפויים. היא נעצרה בעבר על השחתת מקרקעין ורכבים פלסטיניים. בראיון היא מסבירה כי עצי הזית שייכים ליהודים, כולל ליד מוח'מאס, והערבים הם גזלנים כי אין להם בעלות על דבר. היא טוענת שכריתת עצי הזית מסייעת למאבק על ארץ ישראל באופן פשטני: "איפה שיש עצי זית – יש ערבי. איפה שיש ערבי – יש פיגוע. אם עץ זית קשור לערבי, כנראה שעץ זית לא צריך להיות כאן. זמנית". יש לציין כי האלימות לעיתים מגיעה מהכיוון הפלסטיני, כאשר הם תוקפים את התושבים בחסות המסיק.
ממוזער|נערי גבעות מציתים מסגד, דרום בקעת הירדן, פברואר 2025
באוגוסט 2024 פנה ראש השב"כ, רונן בר, במכתב לראש הממשלה, בנימין נתניהו, ולאחדים משרי הממשלה ובו הזהיר מפני תופעות אלימות של נוער הגבעות.

בתחילת פברואר 2025 הציתו צעירים דוברי עברית מסגד וטרקטור בכפר מוערג׳את והמשטרה פתחה בחקירה בחשד לפשע לאומני. באמצע החודש תועדו מספר התקפות של נוער הגבעות על פלסטינים, בהן עוכבו שני קטינים וקטין נוסף נעצר, כשעל גופו סכין.

ב-27 בפברואר תקפו נערי גבעות רעולי פנים ולבושים בציצית אשה וגבר כבני 50, פעילי תנועת השמאל "מסתכלים לכיבוש בעיניים" שבאו לביקור הזדהות בכפר הפלסטיני קוסרה. הם נפצעו בדרגה בינונית עם פגיעות ראש. בשל חומרת הפציעות, הם פונו במסוק לבית החולים. בנוסף פונו שני פצועים פלסטינים באמבולנסים. התקיפה בוצעה בהגעה רכובה על גבי טרקטורון באמצעות הכאה באלות. צה"ל גינה את התקיפה ומסר כי מדובר באירוע חמור וכי כוחות הביטחון סורקים אחרי חשודים ותחנת אריאל במשטרת ש"י החלה בחקירת הנסיבות. נשיא המדינה הרצוג גינה את התקיפה ומסר כי "אלימות שכזו מסכנת חיים, חוצה קו אדום בוהק ועומדת בניגוד גמור לערכיה של מדינת ישראל, חוקיה וערכי היהדות. האירוע החמור הזה מצטרף למספר אירועים קשים ופסולים מהזמן האחרון שבראש ובראשונה פוגעים במפעל ההתיישבות ובשמה הטוב של מדינת ישראל בעולם." באותו יום הוצת בית בכפר הסמוך ג'אלוד, וכ-15 נערי גבעות רעולי פנים יידו אבנים לעבר בתי התושבים.

יש הטוענים כי חלק ניכר מהאירועים המיוחסים ל“נוער הגבעות” בוצעו בפועל על ידי פעילים חיצוניים שאינם מתגוררים בגבעות עצמן, וכי מעורבותם של בני הנוער המקומיים באירועים אלו מוגבלת. לטענתם, היקף האלימות בפועל קטן יחסית, ורוב המקרים שבהם נרשמה אלימות התרחשו בנסיבות של הגנה עצמית .

 תוכנית שיקום 
ב-2020 הוקמה תחת הגדוד גדוד לביאי הבקעה (גדוד 47) של חטיבת הבקעה יחידת גששים בשם "יחידת סְפָר המדבר" המורכבת בעיקר מ"נערי גבעות" לשעבר במטרה לשקמם. היחידה מורכבת מחיילים המתגוררים בחוות ומאחזים בצפון מדבר יהודה ובקעת הירדן, שנמצאו לא מתאימים לשרת במסגרות לוחמות רגילות. עם זאת, דווחו מקרים רבים של אלימות, ההתעללות קשה וביזה מצד חיילי היחידה כלפי תושבים פלסטינים. בדצמבר 2023 הוחלט להפסיק את הפעילות המבצעית של היחידה לאחר ששמה של היחידה עלה לכותרות, בין היתר בשל הריגת יובל קסטלמן על ידי אביעד פריג'ה, ששירת ביחידה בשירותו הסדיר. גרעין של יוצאי היחידה היה בסיס להקמת יחידה חדשה עם אופי פעילות דומה ברמת הגולן - פלס"ר הגולן.

באוגוסט 2023 מינתה החטיבה היהודית בשב"כ פרויקטור ייעודי שיגייס ראשי מועצות ורבנים שיש להם השפעה על נוער הגבעות, במטרה להרחיק צעירים ממעשים אלימים נגד פלסטינים.

ביוני 2025 מינה שר הביטחון ישראל כ"ץ את אביחי תנעמי לפרויקטור שיעסוק בנוער הגבעות מטעם משרד הביטחון. ביולי דווח על תוכנית בסכום של 50 מיליון ש"ח לחינוך נערי הגבעות שתתוקצב ממשרד הביטחון.

 עיצומים בין-לאומיים 

במאי 2024 הטילה בריטניה עיצומים על שתי קבוצות, קבוצת נוער הגבעות, וארגון להב"ה, וכן על ארבעה אישים שנטען כי הם קשורים לנוער הגבעות, נועם פדרמן, נריה בן פזי, עדן לוי ואלישע ירד, בשל הקמת מאחזים בלתי חוקיים בגדה המערבית במטרה לגרום ליציאת פלסטינים מהשטחים.

באוקטובר 2024 הטיל משרד האוצר האמריקני עיצומים על נוער הגבעות, ועל שני אישים שנטען כי הם קשורים לנוער הגבעות, איתן ירדני, ואביחי סויסה. העיצומים כוללים הקפאת נכסים ואיסור על בנקים להעביר כספים למי שקשור בפעילותם. בהודעה מוגדר נוער הגבעות כקבוצה של מתנחלים קיצוניים המעורבים בפעולות תג מחיר, מעשי הרג, תקיפה, נקמה, הצתה והפחדה. כדוגמאות מייצגות מציינת ההודעה את ההתקפה על אל-מוע'ייר באפריל 2024 בה הרגו נערי הגבעות תושב, הציתו בתים ועסקו בביזה וכן התקפה על תורמוס עיא ביוני 2023 בה השתתפו מאות נערי גבעות ובמהלכה הוצתו שדות, מכוניות ובתים ונרצח תושב אחד ושני נפצע.

ראו גם
 פעולת תג מחיר
 טרור יהודי בישראל
 פשיעה לאומנית של ישראלים ביהודה ושומרון
 פרשת מותו של אהוביה סנדק

קישורים חיצוניים

 הגבעה האחרונה סרטו של אברהם שפירא, בערוץ ה-YouTube הרשמי של תאגיד השידור הישראלי
 שטח הפקר סרט תיעודי מהחיים בגבעה, בהפקת אולפנת צביה מעלה אדומים באתר יוטיוב.




 ומגבעות אשורנו - הצצה אל נוער הגבעות, באתר הקול היהודי



 , בערוץ ה-YouTube הרשמי של תאגיד השידור הישראלי, 9 בינואר 2021

 רועי שרון, "הקלגסים והגוזמבות" - לקסיקון הסלנג של נוער הגבעות, באתר "הזירה הלשונית" של רוביק רוזנטל



הערות שוליים

קטגוריה:יהודה ושומרון
קטגוריה:מפעל ההתנחלות
קטגוריה:נוער בישראל
קטגוריה:ישראל: קבוצות אתניות
קטגוריה:ביטויים פוליטיים ישראליים
קטגוריה:גופים עליהם הוטלו עיצומים בשל אלימות מתנחלים