דובי זלצר

דב (דוּבִּי) זֶלצֶר (נולד ב-26 בינואר 1931) הוא פסנתרן, מנצח, מלחין ומעבד ישראלי, מגדולי המלחינים במוזיקה הישראלית. חתן פרס ישראל לזמר העברי לשנת 2009 (ה'תשס"ט).

קורות חיים
ברנרד (בֶּנוֹ) זלצר נולד ב-1931 בעיר יאשי שבמולדובה, רומניה, ובהמשך, עבר עם משפחתו לבירה בוקרשט. בגיל חמש החל ללמוד נגינה בפסנתר ובגיל 11 כבר למד תאוריה וקומפוזיציה. בגיל 14, הלחין את המחזמר הראשון שלו, שנקרא "הארץ ללא מבוגרים" והועלה על במת "התיאטרון המקצועי לילדים" בבוקרשט.

בסוף 1947, בגיל 16, העפיל לארץ ישראל עם אחיו חיים באונייה "עצמאות" במסגרת "עליית הנוער". אונייתם נתפסה על ידי הבריטים והמעפילים הועברו למחנות המעצר בקפריסין, שם עיברת את שמו ל"דב". עם הקמת המדינה, שוחרר מהמחנה, זלצר עלה לישראל והשלים את לימודיו בקיבוצים בית זרע ומשמר העמק. בנוסף, למד מוזיקה ונגינה בפסנתר במוסדות שונים - בין היתר, אצל מרדכי סתר ופרנק פלג. בהמלצת פלג, הוא קיבל מלגה ללימודי המשך במוזיקה בקונסרבטוריונים בחיפה ואחר כך בתל אביב.

ב-1950, שנתיים בלבד לאחר עלייתו ארצה, נמנה זלצר עם מקימי להקת הנח"ל, התמנה למנהלה המוזיקלי הראשון והלחין ללהקה את שיריה הראשונים, בהם "הורה היאחזות" ו"יא ירח". בלהקת הנח"ל הוא הכיר את מי שהפכה לאשתו, הזמרת גאולה גיל, עימה נסע באמצע שנות ה-50 לניו יורק ושם הקימו את להקת "אורנים צבר" (Oranim Zabar Troupe), שביצעה שירי פולקלור ישראליים.

זלצר המשיך ללמוד והשתלם בקומפוזיציה ובניצוח באוניברסיטת ניו יורק. הוא ניהל מוזיקלית להקות ותזמורות שונות בארצות הברית ובארץ וניצח עליהן, וכן עסק בהוראת המוזיקה. באמצע שנות ה-60 שבו בני הזוג לישראל.

בני הזוג גיל וזלצר התגרשו בניו יורק ב-1968. מספר ימים לאחר מכן, נישא זלצר למעצבת האופנה האיטלקייה גרציאלה פונטנה , שהגיעה לישראל מיד לאחר מלחמת ששת הימים. לאורך שנים, חילקו בני הזוג את זמנם בין ישראל (בה התגוררו ביפו העתיקה) לפריז ולאיטליה. בשהותם באיטליה התגוררו ברומא. גרציאלה נפטרה ב-29 בנובמבר 2025.

יצירתו
זלצר הלחין שירים למחזות זמר ולסרטים ישראליים רבים. הוא שילב בלחניו מגוון סגנונות מוזיקליים, מבלדות ועד פופ.

בין יצירותיו הידועות:

הלחנת שירי מחזות הזמר "קזבלן" ("יש מקום", "כל הכבוד", "כולנו יהודים"), "עוץ לי גוץ לי" ("בוקר טוב"), "איי לייק מייק" ("לחיי העם הזה", "מה בסך הכל צריך בן אדם?") והמחזמר "אלוף בצלות ואלוף שום", הלחנת שירי המחזה היידי "המגילה" של איציק מאנגר וחלק משירי המופע "שוק המציאות" של אלתרמן ("בובות שעווה").

הלחנת פסקול לסרטי הקולנוע "אני ירושלמי", "טוביה ושבע בנותיו", "שלושה ימים וילד", "הבריחה אל השמש", "מבצע יונתן", "שמונה בעקבות אחד", "אני אוהב אותך רוזה" ואחרים.

הלחנת שירים ללהקות צבאיות ("הורה היאחזות", "הימים האחרים", "המפקד תמיד צודק", "יא ירח", "יונתי בחגוי הסלע", "נאחז בכל משלט" ועוד).

בסוף שנות ה-70, זלצר הוציא לאור תקליט אינסטרומנטלי ששילב בין דיסקו למוזיקה מזרחית.

ב-1995 כתב, יחד עם חיים קינן, את שיר הנושא לסדרת הטלוויזיה "רמת אביב גימל", "איתך", אותו שרה הזמרת ליאורה.

בשנות ה-80 החל לכתוב בעיקר בתחום המוזיקה הקלאסית.

זלצר חיבר יצירות סימפוניות. ביניהן, "הפיוט והנבואה של התנ"ך" (אותה ביצעה בשנות ה-60 התזמורת הסימפונית של וינה עם הזמר תיאודור ביקל כקריין היצירה; כמו כן "קינה ליצחק" (הרקוויאם לזכרו של יצחק רבין); וכן את "בערוב ימים" (שנוגנה ב-2007 על ידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של זובין מהטה).

 שיתופי פעולה בולטים 

 כותבים 
 חיים חפר 
זלצר הרבה לשתף פעולה עם חיים חפר:

"אנחנו לא נפסיק לשיר", "אני עושה לי מנגינות", "בית אבי", "המלחמה האחרונה", "הנני כאן", "העיירה של טוביה", "השר משה מונטיפיורי", "לחיי העם הזה", "מה בסך הכל צריך בן אדם?", "רוזה", "שימרי לי על המנגינה".
 עמוס אטינגר 
זלצר שיתף פעולה גם עם עמוס אטינגר:

"אם זה בספטמבר", "יפו", "יש מקום", "לשיר ילדה לשיר", "נערה ושמה כנרת".

 מבצעים 
 יהורם גאון 
הזמר יהורם גאון הרבה לבצע את שיריו של זלצר, בהם "ארץ צבי", להיטי "קזבלן" ("יש מקום" וכל הכבוד"), וכן להיטים רבים נוספים, כולם למילותיו של חיים חפר : "אני עושה לי מנגינות", "הנני כאן", "השר משה מונטיפיורי" (שלושתם מהסרט "אני ירושלמי"), "אנחנו לא נפסיק לשיר", "בית אבי", "המלחמה האחרונה", "העיירה של טוביה", "רוזה", "שימרי לי על המנגינה" ועוד.

 גאולה גיל 
לזמרת גאולה גיל זלצר הלחין בין היתר את "אולי תרדו שם", "אם זה בספטמבר", "דבר אלי בפרחים", "הגבעות הכחולות", "למה לובשת הזברה פיג'מה?", "למנצח שיר מזמור", "לשיר ילדה לשיר", "נערה ושמה כנרת", "שמונה בעקבות אחד" ועוד.

מחזות זמר ותיאטרון
(חלק ממחזות הזמר זכו להפקות מחודשות עם השנים)
 שוק המציאות - למילים מאת נתן אלתרמן, 1965
 מגילה לידער - לטקסט ביידיש מאת איציק מאנגער, תיאטרון החמאם, 1965
 עוץ לי גוץ לי - לטקסט של אברהם שלונסקי, הצגת בכורה עם התיאטרון הקאמרי, 1965
 המגילה - לטקסט של איציק מאנגער ודברי קישור מאת חיים חפר, 1966
 קזבלן - מחזמר לטקסט של יגאל מוסינזון ויואל זילברג מילים לשירים: חיים חפר, עמוס אטינגר ודן אלמגור, תיאטרון גיורא גודיק, 1967
 רביזור - לטקסט של גוגול, תרגום לעברית נסים אלוני ומילים לשירים חיים חפר, תיאטרון העונות, 1967
 איי לייק מייק - מבוסס על מחזה מאת אהרן מגד, טקסט מאת יואל זילברג ומילים לשירים מאת חיים חפר, תיאטרון גיורא גודיק, 1968
 שירי חומש - לטקסט מאת איציק מאנגער ותרגום ודברי קישור מאת חיים חפר, התיאטרון העממי, א. דשא פשנל, 1969
 יאוש יושב על ספסל - לטקסט מאת ז'אק פרוור בתרגום עברי של עדה בן נחום, 1969
 לחיות עוד קיץ - לטקסט מאת חיים חפר, תיאטרון הלן הייס, ברודוויי, ניו יורק, 1971
 שלושה הוצמאך - לטקסט של איציק מאנגער בתרגומו של יעקב שבתאי, התיאטרון הקאמרי, 1978
 אלוף בצלות ואלוף שום - לטקסט של לאה נאור, ע"פ חיים נחמן ביאליק, רשות השידור, 1980
 החייט המכושף - לטקסט מאת שלום עליכם, תיאטרון יידישפיל, 2001

מוזיקה לסרטים ולטלוויזיה (רשימה חלקית)
 "משפחת שמחון" - במאי יואל זילברג, 1964
 "אולי תרדו שם" - במאי ישראל ויסלר ומפיק אמציה חיוני, 1964
 "שמונה בעקבות אחד" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1965
 "מבצע קהיר" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1966
 "פורטונה" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1966
 "שלושה ימים וילד" - במאי ומפיק אורי זוהר, 1967
 "ארבינקא" - במאי ומפיק אפרים קישון, 1967
 "טוביה ושבע בנותיו" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1968
 "מרגו שלי" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1969
 "הפריצה הגדולה" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1970
 "מלכת הכביש" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1971
 "אני ירושלמי" - במאי יהורם גאון, 1971
 "אני אוהב אותך רוזה" - במאי משה מזרחי, 1972
 "הבית ברחוב שלוש" - במאי משה מזרחי, 1973
 "קזבלן" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1973
 "קוני למל בתל אביב" - במאי יואל זילברג, 1976
 "מבצע יונתן" - במאי ומפיק מנחם גולן, 1977
 "מיליונר בצרות" - במאי יואל זילברג, 1978
 "השגריר" - מותחן שהופק על ידי חברת קנון גרופ וצולם בישראל, 1982
 "המגילה 83" - במאי אילן אלדד, 1983 (עבור הטלוויזיה הגרמנית)
 "המאהב" - במאית מיכל בת-אדם, 1986
 "מקום ליד הים" - במאי רפאל רביבו, 1988
 "טיפת מזל" - במאי זאב רווח, 1992
 "רמת אביב גימל" - נעימת הפתיחה ומוזיקה לסדרה, 1995
 "השיבה מהודו" - במאי ומפיק מנחם גולן (על פי ספרו של א. ב. יהושע), 2002

יצירות סימפוניות
 הפיוט והנבואה של התנ"ך - לקריין ולתזמורת סימפונית עם תיאודור ביקל, 1963
 החוויה הישראלית - מוזיקה להצגת מולטימדיה ביפו, 1983
 סטמפניו - אגדה דרמטית מבוססת על רומן מאת שלום עליכם, לקריין, כנר סולן ותזמורת סימפונית
 מסורת - שירי עם ממסורת יהודי אירופה מעובדים לכינור סולו ולתזמורת סימפונית, 1986
 המגילה הזאת - אודה למגילת העצמאות בהשתתפות סולן, מקהלה ותזמורת סימפונית, 1986
 רפסודיה חסידית - לכינור ולתזמורת סימפונית שאותה הקדיש המלחין לכנר הסולן, לורד יהודי מנוחין, 1990
 הזהב שבאפר - פואמה רפסודית לתזמורת סימפונית, זמרת מצו סופרן ומקהלת ילדים, לציון 500 שנה לגירוש יהודי ספרד, 1991
 אסמרלדה - אופרה בארבע מערכות המבוססת על הרומן של ויקטור הוגו "הגיבן מנוטרדאם" לליברית מאת ז'אק רמפל, 1995
 יזכור ליצחק - רקוויאם לזכרו של יצחק רבין, היצירה כתובה לתזמורת סימפונית, מקהלה מעורבת, מקהלת ילדים וזמרים סולנים. את הטקסט ערך דר' שלום רצבי, 1998
 בערוב ימים - מחזור שירים לתזמורת סימפונית ולזמרת סופרן על פי מילים של המשורר בשפת היידיש אברהם סוצקבר, 2004

דיסקוגרפיה
(רשימה חלקית)
 שלישית גאולה גיל
 הפיוט והנבואה של התנ"ך, עם תיאודור ביקל ותזמורת סימפונית
 שירים אחרי המלחמה - עם שלישיית גאולה גיל
 עוץ לי גוץ לי - מחזמר
 המגילה - מחזמר עם משפחת בורשטיין
 קזבלן - מחזמר עם יהורם גאון
 איי לייק מייק - מחזמר בתיאטרון גיורא גודיק
 יהורם גאון 79 - שירי חיים חפר ודב זלצר, 1979
 Tradition - יצירות המבוססות על נושאים יהודיים, לכינור סולו ולתזמורת סימפונית, עם יצחק פרלמן
 רוויזור - מחזמר עם יוסי בנאי
 אני ירושלמי - פסקול הסרט
 שירי החומש - מחזמר
 רומנסות בלדינו - עם יהורם גאון
 שוק המציאות - עם יונה עטרי ואילי גורליצקי
 שלושה הוצמאך - התיאטרון הקאמרי
 בלב אחד עם דובי זלצר - אוסף
 דובי זלצר - המיטב, אוסף כפול, 2008
 יזכור ליצחק - עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית

פרסים
 1965 – פרס עבור המוזיקה לסרט "ידיים" של אמציה חיוני
 1966 – כינור דוד: מלחין השנה
 1967 – בחירת "עוץ לי גוץ לי" כמחזמר הטוב של השנה
 1968 – זכייה בכינור דוד: מלחין השנה
 1968 – בחירת "קזבלן" כמחזמר הטוב של השנה
 1984 – פרס אקו"ם - פרס השופטים על מפעל חיים
 1985 – פרס מאנגר – על תרומה לתרבות ומוזיקה יהודית
 1987 – פרס בית שלום עליכם – על תרומתו לתרבות ולמוזיקה היהודית
 1997 – פרס אופיר על הישגים מקצועיים בכתיבת מוזיקה לסרטים
 2000 – פרס ראש הממשלה על יצירה המנציחה את זכרו של מנהיג – "קינה ליצחק"
 2000 – פרס קרן לרנר על מפעל חיים לתרומה לתרבות היידיש
 2001 – תעודת הוקרה של עיריית ירושלים לפעילות מבורכת ויוצאת דופן בתחום הזמר העברי
 2003 – פרס מגן הכנסת על מפעל חיים בתחום הזמר העברי
 2007 – פרס שר התרבות המדע והספורט על מפעל חיים בתחום הזמר העברי

השופטים נימקו את קבלת הפרס במילים הבאות:

"זלצר הוא אחד היוצרים הפוריים והמגוונים ביותר בשדה הזמר הישראלי... הוא ידע לשקף את ההוויה המקומית של ארץ ישראל בלחנים מקוריים ובשירים המושרשים היטב בנוף חיינו. שיריו אהובים ומושרים בערבי שירה בציבור, זוכים לעיבודים חדשים והם מבוצעים על ידי זמרים שעוד לא נולדו כששירים אלה הוקלטו לראשונה וכיכבו במצעדי הפזמונים.
זלצר הוא מגדולי המלודיסטים הפועלים בארץ ושיריו נושאים חותם ישראלי מובהק הקשור למקום והזמן בו הם נכתבו... זלצר תרם גם לשימור תרבות היידיש והלדינו, בזכות השירים הרבים בשפות אלה שהוא הלחין או עיבד לאורך השנים".

 2009 – פרס ישראל על פעילותו בתחום הזמר העברי
 2013 – פרס התיאטרון הישראלי על מפעל חיים
 2021 – אות "גיבור תרבות" מטעם תיאטרון הבימה
 2022 – פרס על מפעל חיים לתרומה ראשונה במעלה לפסקול הקולנוע הישראלי מטעם פסטיבל "סאונדטראק" Soundtrack

 הוקרה 
 אוקטובר 2021, מופע הצדעה בתיאטרון הבימה, במלאת לו 90

לקריאה נוספת
 דובי זלצר: עושה המנגינות, כנרת זמורה ביתן, דביר - מוציאים לאור.
 אסנת גולדפרב-ארזואן, "למי יש יותר כבוד? המחזמר קזבלן כמעצב תרבותי ישראלי", פעימות 4 (2020), עמ' 162-147.

קישורים חיצוניים








 , פורסם במקור ראשון



  דובי זלצר, הפרויקט של מפעל הפיס לתיעוד יוצרים במוזיקה הישראלית עם יואב קוטנר, דצמבר 2016
 דובי זלצר באסופת מלחיני שירי משוררים, בעריכת דודו אלהרר, האתר של נילי דגן

  איריס לביא, השירים של דובי זלצר, כאן רשת ב – תוכניות מיוחדות, 17 בפברואר 2022



הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס התיאטרון הישראלי: מפעל חיים
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לזמר עברי
קטגוריה:מלחינים יהודים רומנים
קטגוריה:מלחיני קולנוע ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:זוכי פרס כינור דוד
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:זוכי פרס מאנגר
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:גולי מחנות המעצר בקפריסין
קטגוריה:בוגרי המוסד החינוכי שומריה
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: הישגים מקצועיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931