שוק ההון

שוק ההון הוא שוק פיננסי שבו קונים ומוכרים חובות לטווח ארוך (מעל שנה) או ניירות ערך מגובים בהון, המתחלק לשוק המניות ושוק האג"ח. תפקידו לאפשר לחברות ולממשלה לגייס הון מהציבור, בדרך כלל לטווחים ארוכים.
בניגוד לשוק כספי בו קונים ומוכרים חובות לטווח קצר. שוקי ההון מנתבים את העושר של החוסכים לאלה שיכולים להשתמש בו לטווח ארוך, כמו חברות או ממשלות המבצעות השקעות לטווח ארוך.

שוק ההון כולל מערכת מורכבת של בנקים, ברוקרים ומוסדות פיננסיים אחרים (חברות ביטוח קרנות הנאמנות וקופות הגמל), הקשורים ביניהם באמצעות מערכות תקשורת ממוחשבות ואחרות לצורך קיום אפקטיבי ויעיל של ענייניהם העסקיים. הבורסה לניירות ערך תופסת מקום מרכזי בשוק ההון והיא למעשה טבורו של השוק, אך שוק ההון עצמו רחב-היקף וחורג הרבה מעבר לפעילותה של הבורסה, מכאן שהעסקות בשוק הפיננסי נעשות הן בבורסה והן מחוצה לה.

מטרת קיומו
שוק ההון מפגיש בין חברות הזקוקות למימון, לפרטיים וחברות אחרות המעוניינים מצידם להשקיע את הונם כדי לייצר ערך כלכלי. אילולא שוק ההון היה קיים, לא היו יכולים היזמים לממש את ההזדמנויות העסקיות העומדות בפניהם ולפתח ולמכור מוצרים ושירותים חדשים מפאת העדרו של ההון הדרוש להקמת מפעלים, פרסום וכיוצא באלה. בעלי ההון שאינם רוצים או שאינם יכולים להיות יזמים בעצמם לא היו יכולים להשתמש בהונם באופן נושא פרי.

התווך היעיל בין שתי הקבוצות האלו הוא מכשיר פיננסי הכרחי בכלכלה המודרנית והוא מאפשר לחברות חדשות ולחברות קיימות לייצר ערך כלכלי ורווחה כלכלית.

גופים עסקיים כמו גם פרטיים, ציבוריים וממשלות, משתתפים באופן אינטנסיבי בפעילות בשוק ההון:
 עבור החברה העסקית מהווה שוק ההון מקום לניהול שוטף של תזרים הכספים של החברה, ביצוע עסקות מטבע, מקור לגיוס הון לטווח קצר (כגון על ידי נטילת הלוואה בנקאית) ולטווח ארוך (כגון על ידי גיוס הון בבורסה באמצעות הנפקת ניירות ערך) ולהשקעה קצרת טווח של עודפי כספים שהצטברו בחברה באופן זמני. שוק ההון הוא גם המקום שבו נקבע, בסופו של דבר, שווי החברה.
 עבור הפרט, מהווה השוק מקום שבו ניתן לנהל חשבון מזומנים (עו"ש) לצורך ביצוע עסקאות שוטפות, לחסוך בתוכניות חיסכון שונות, לבצע עסקאות מטבע ולהשקיע בניירות ערך. כל זאת בתקווה לקבלת תשואה נאותה תוך נטילת סיכון לספיגת הפסד, כאשר בעת הצורך יכול הפרט לקבל הלוואה לטווח קצר (כגון הלוואה בנקאית) או לטווח ארוך (כגון משכנתא).
 עבור הממשלה מהווה שוק ההון מקום לגיוס הון ולהזרמת הון לצורך שליטה על התקציב ולצורך ייצוב המשק והכוונתו.

אופן פעולתו של שוק ההון
תפקידו העיקרי של שוק ההון הוא תיעול החיסכון במשק להשקעות יצרניות תוך הקצאה נכונה של החיסכון להשקעות היצרניות המבטיחות ביותר. תהליך זה נקרא היווי ההון (CAPITAL FORMATION) והוא תנאי ומפתח לצמיחה כלכלית.

בטווח הארוך, השוק הפיננסי עושה זאת על ידי החלפת מקורות כספיים בניירות ערך:

החוסכים מעמידים כספם לרשות המשקיעים, כאשר הללו מנפיקים ניירות ערך תמורת כספי החוסכים. בחודשים ובשנים שלאחר גיוס ההון, מקבלים בעלי ניירות הערך תזרים כספי מציבור המשקיעים כתשואה על השקעתם. הבורסה מהווה מרכז לפעילות הפיננסית במשק ובה נקבע מחירם של ניירות הערך תוך תחרות חופשית בין המשתתפים במסחר. גם עסקות הנעשות מחוץ לבורסה מתבצעות בדרך כלל במחירים הנגזרים ממחירי ניירות הערך הנסחרים בבורסה.
התחרות בין החוסכים לקבלת התשואה הגבוהה ביותר (ברמת סיכון נתונה) והתחרות בין המנפיקים על המקורות הכספיים, יתעלו את כספי החוסכים אל ההשקעות היצרניות הטובות ביותר (ההשקעות שהרווחיות הצפויה מהן היא הגבוהה ביותר בכל רמת סיכון נתונה). המשקיעים בעלי תוכניות ההשקעה האטרקטיביות ביותר יוכלו ליצור אצל החוסכים ציפיות לקבלת התמורה הגבוהה ביותר, ועל כן יתרונם בתחרות על גיוס אותם הכספים. גיוס ההון נעשה כאמור על ידי הנפקת ניירות ערך. החברות שבאמתחתן תוכניות ההשקעה האטרקטיביות יותר, תוכלנה לגייס מקורות כספיים באמצעות הנפקת ניירות ערך אטרקטיביים במחיר גבוה.

סוגי השווקים הפיננסיים
 השוק הראשוני, השוק להנפקות חדשות. שוק זה משמש את החברות לגיוס כספים ובו נסחרים ניירות הערך בפעם הראשונה ביום הנפקתם. החברות מנפיקות בו ניירות ערך למשקיעים ומקבלות את תמורתם הכספית וזאת בתיווכם של בתי השקעות המשמשים כחתמי העסקה.
 השוק המשני, השוק בו נסחרים ניירות ערך לאחר הנפקתם. בשוק זה הציבור קונה ומוכר את המניות שברשותו, כאשר לעומת המסחר המתנהל בשוק הראשי אינו מערב את החברות שהנפיקו את המניות או איגרות החוב, והן אינן מקבלות את התמורה העוברת בין קונה למוכר. בשוק המשני יכול משקיע אחד למכור למשקיע אחר את נייר הערך בכל זמן נתון. בנוסף, שוק זה מוסיף לשוק ההון מימד של נזילות ומאפשר למשקיעים גמישות: הם יכולים לשנות את דעתם לגבי כדאיות השקעתם ולעבור לחברה אחרת או סקטור אחר. הוא גם מאפשר להם להשקיע לטווחי זמן משתנים, מכיוון שהם אינם חייבים לחכות עד שהחברה בה השקיעו תשלם להם דיבידנד על מניותיהם או תפדה את איגרת החוב, כדי לקבל את החזר השקעתם.

אף על פי שהוא משני במובן הטכני ובז'רגון המקצועי, זהו השוק שרוב המשקיעים מעורבים בו והוא זה המיוצג על ידי מדדים כגון המעו"ף. הדיווחים על שערי מניות ואיגרות חוב בעיתונות מתייחסים לשוק זה. השוק הראשוני אינו חשוב יותר מהשוק המשני. ולהפך, פעילות האחד מאפשרת את פעילות השני ויש קשר הדוק ביניהם: מצד אחד, כשהבורסה עולה יש יותר הנפקות, מכיוון שקל יותר לגייס כספים, ומצד שני אם שוק ההנפקות "חם", הבורסה עולה. חשיבותו של השוק המשני היא בכך שהוא מאפשר לקונים ולמוכרים לבצע את עסקאותיהם במהירות וסחירות גבוהה ותורם לשוק הראשוני על ידי כך שהוא מאפשר למשקיעים למכור את השקעותיהם הראשוניות כאשר הם רוצים בכך או אם קיים מצב של העדר סחירות או נזילות במניה, בשל התעניינות נמוכה בהנפקה הראשונה.

ההבחנה בין שני השווקים היא מושגית ואין משמעותה שהם נמצאים במקומות פיזיים שונים.
 שוק הכסף, עוסק בעסקאות פיננסיות לטווח קצר, כלומר עסקאות בעלות זמן לפדיון של שנה לכל היותר למשל אשראי עסקי הניתן על ידי בנק לבתי עסק לתקופה של מספר חודשים.
 שוק ההון, שבו נמצא את החוסכים, שהם הספקים של כספי המימון ארוך הטווח ואת המשתמשים במימון ארוך טווח זה כגון חברות הלוקחות הלוואות כדי להשקיע בפרויקטים.
 השוק המיידי – (SPOT MARKET) הוא שוק שבו נערכות עסקות לקנייה ולמכירה של ניירות ערך ונכסים אחרים כאשר ההסכם לביצוע המסחר (על כל התנאים הכלולים בו) והמסחר עצמו נערכים בהווה.
 השוק העתידי – (FORWARD MARKET) הוא שוק שההסכם נעשה בהווה על פי תנאים הנקבעים בהווה אך המסחר עצמו יעשה בעתיד על סמך התנאים בהסכם.
 שוק החליפין הבינלאומי – הוא שוק שבו נסחרים מטבעות של מדינות שונות זו כנגד זו.

יחסי גומלין
יחסי גומלין מתקיימים בין שוק ההון לשווקים נלווים, כגון שוק הנגזרים ושוק מטבע החוץ. משקיע יכול לחלק את תיק ההשקעות שלו בין מטבעות זרים ומכשירים פיננסיים מגוונים בנוסף למניות ואיגרות חוב או במקומם.

גם גאופוליטיקה ואירועים בחדשות משפיעים על השוק בדרכים מגוונות. בישראל למשל, אין זה נדיר לראות ירידות שערים בבורסה בעקבות פיגוע.

תנאים לשוק הון תקין
שוק הון תקין ומפותח מחייב קיומם של מספר תנאים בסיסיים המאפשרים לו לתפקד ביעילות, להקצות משאבים בצורה מיטבית, ולהעניק אמון לציבור המשקיעים:

 מגוון רחב של ניירות ערך ובכמויות גדולות – שוק ההון חייב להציע היצע מגוון של מכשירים פיננסיים כמו מניות, אג"ח, קרנות נאמנות ותעודות סל, כדי לאפשר פיזור סיכונים ובחירה מותאמת לצרכים שונים של משקיעים.
 חוסכים/משקיעים – יחידים, משפחות או גופים מוסדיים שלהם עודפי הון המיועדים לחיסכון והשקעה. החוסכים מהווים את בסיס ההיצע של ההון בשוק.
 צרכני הון או משקיעים מוסדיים – אלו הם גופים כמו חברות, ממשלות או רשויות מקומיות, המנפיקים ניירות ערך לגיוס הון למימון פעילויות עסקיות או ציבוריות.
 מתווכים פיננסיים – בנקים, בתי השקעות, ברוקרים וחברות לניהול תיקים, אשר מקשרים בין החוסכים לבין צרכני ההון. תפקידם כולל הנפקת ניירות ערך, ייעוץ השקעות, הפצת מידע וביצוע עסקאות.
 מקום מפגש מוסדר (הבורסה) – יש צורך בזירת מסחר מוסדרת, פיזית או מקוונת, שבה נפגשות יחידות החיסכון עם יחידות ההשקעה. בישראל, זירה זו היא הבורסה לניירות ערך בתל אביב.
 ציבור פעיל של קונים ומוכרים – מסחר ער ורציף בניירות ערך דורש השתתפות של שחקנים רבים, כדי להבטיח נזילות, תמחור נכון ותגובה מהירה לאירועים כלכליים.
 מערכת תקינה של רגולציה ובקרה – כדי להבטיח את אמון הציבור, נדרש פיקוח הדוק של רגולטורים (כמו רשות ניירות ערך), שמבטיחים שקיפות, הוגנות, מניעת תרמיות, מידע זמין ומשמעת פיננסית.

קיומם של תנאים אלו מאפשר לשוק ההון לתפקד ככלי מרכזי לצמיחה כלכלית, באמצעות הקצאת הון יעילה, ניהול סיכונים ויצירת ערך לחוסכים ולמשקיעים כאחד.

 לימודים והכשרה בתחום 
בישראל נלמד תחום שוק ההון במסגרת תארים אקדמיים וכן במסגרת קורסים ללימודי תעודה. התחום נלמד במסגרת תואר ראשון בבנקאות ושוק ההון או תואר בכלכלה ושוק ההון הנלמד במכללות אקדמיות שונות בישראל. קיימת גם אפשרות ללמוד אודות התחום במסגרת התמחות לבחירת הסטודנטים במסגרת תואר במקצועות כגון מנהל עסקים או כלכלה. כמו כן, קיימת תוכנית לתואר שני בבנקאות ושוק ההון.

בלימודי תעודה בתחום שוק ההון מתמקדים בענפים שונים כגון ניתוח טכני, אופציות מעו"ף, מסחר בבורסה בארצות הברית ועוד. קיימים גם קורסים להיכרות עם שוק ההון לחסרי רקע קודם בתחום. כמו כן קיימים קורסים המכינים את המשתתפים בהם לקראת מבחנים שנערכים על ידי רשות ניירות ערך למקצועות כגון ניהול תיקי השקעות, ייעוץ השקעות ושיווק השקעותמסמך שפרסמה רשות ניירות ערך על הליך קבלת רישיונות. בלימודי התואר והתעודה הסטודנטים מכירים מושגים מרכזיים בפעילות שוק ההון ומפתחים מיומנויות פרקטיות. חלק מן הקורסים לתעודה מתאימים לעובדים מנוסים בגופים פיננסיים כגון בנקים ובתי השקעות, המעסיקים שולחים את העובדים לאותן הכשרות כדי לפתח את הכישורים המקצועיים.

 בתרבות 

 בתרבות האמריקאית 
שוק ההון זכה לייצוג נרחב בתרבות הפופולרית, במיוחד בקולנוע האמריקאי ובמוזיקה. בין הסרטים הבולטים שעוסקים בשוק ההון ניתן למנות את וול סטריט (1987) ו-וול סטריט: הכסף מדבר (2010), המציגים את תרבות החמדנות והכוח בוול סטריט דרך דמותו של גורדון גקו; את הזאב מוול סטריט (2013), שמבוסס על סיפורו האמיתי של ברוקר שעלה לגדולה והתמוטט בעקבות הונאה; ואת מכונת הכסף (2015), העוסק במשבר הסאבפריים והקריסה הפיננסית של 2008. גם בתחום המוזיקה שוק ההון מצא ביטוי, למשל בשיר Wall Street Shuffle של להקת 10cc משנות השבעים, המתייחס באופן ישיר לעולם הבורסה, הכסף וההשפעה של וול סטריט על הכלכלה הגלובלית. ייצוגים אלו משקפים הן את הפיתוי שבשוק ההון והן את הסכנות והמחלוקות שהוא מעורר.

 בתרבות הישראלית 
בניגוד לקולנוע ולמוזיקה האמריקאית, שוק ההון כמעט ואינו זוכה לייצוג ישיר בתרבות הפופולרית הישראלית. בין האזכורים הבודדים ניתן לציין את השיר מחכים למשיח של שלום חנוך (1985), המתאר את משבר מניות הבנקים בבורסת תל אביב ואת תחושת האובדן של האדם הקטן מול כוחות השוק; חנוך מצייר בשיר תמונה קודרת של מציאות כלכלית מתערערת, שבה תנודתיות השוק משקפת לא רק תנודתיות אלא חוסר יציבות קיומית. שיר נוסף הוא לא רוצה לשמוע של עמית אולמן ותמיר מנדובסקי (2025), המשלב סאטירה מוזיקלית עם מסר חינוכי, ומציג דמות צעיר ישראלי המתרחק משוק ההון מתוך בורות ופחד, עד שהוא נחשף לחשיבותו ולכוחו של חיסכון והשקעה. השיר, שנכתב ברוח הראפ, מבקש לקרב את שוק ההון לדור הצעיר בשפה פשוטה וקליטה. מיעוט ההתייחסויות מעיד על הריחוק היחסי של הציבור הישראלי מהתחום, אך גם על ההתחלה של שינוי תרבותי בנושא.

קישורים חיצוניים

 פרק בנושא מבוא לשוק ההון בפודקאסט הכלכלי "ערך מוסף", 2 בפברואר 2017
 פרק בנושא שוק ההון בישראל בפודקאסט הכלכלי "ערך מוסף", 17 בפברואר 2017

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה