כפר ידידיה

alt=תמונת בתים ראשונים, דצמבר, 1934|ממוזער|בתים ראשונים, דצמבר, 1934
טקסט=כותרתה של חוברת על עמק חפר,  שנכתבה בגרמנית בשנת 1936  והוצאה על ידי הסוכנות וקרן היסוד, במטרה לעודד התיישבות בעמק חפר|ממוזער|כותרתה של חוברת על עמק חפר,  שנכתבה בגרמנית בשנת 1936  והוצאה על ידי הסוכנות וקרן היסוד, במטרה לעודד התיישבות בעמק חפר
כְּפַר יְדִידְיָה הוא מושב השוכן ליד נתניה ושייך למועצה אזורית עמק חפר.

 היסטוריה 
המושב תוכנן בידי ריכרד קאופמן ונוסד על ידי עולים מגרמניה ב-8 באפריל 1935. המימון הראשוני התקבל מיהדות אלכסנדריה שבמצרים, לכן נקרא על שם ידידיה (פילון) האלכסנדרוני. ארגון עולי מרכז אירופה ביקש להקים ישוב לעולי גרמניה שנמלטו מהמשטר הנאצי שהחל את דרכו.

הכשרת העולים החלה דרך תנועת בלאו וייס - רובם היו אקדמאים וחלקם עברו הכשרה בהולנד.עד השלמת הבתים התגוררו בקיבוץ גבעת השלושה.

קבוצה זו, בראשות ד"ר פרנץ בריל, ריכזה כ-20 משפחות של זוגות צעירים שזכו לקבל את הקרקע עליה נבנה כפר ידידיה. סידור זה התאפשר ביו השאר כיוון שהקבוצה לא הצטרפה מלכתחילה לתנועת המושבים, וכך לא הפריעה למפאי של אז לקבל את האדמות למה שנועד להיות כפר חיים.

יחוד נוסף שאיפשר להתניע את ה"תרגיל" הייתה התניה שכל מתיישב בכפר ידידיה יחויב להוכיח שיש ברשותו סכום כסף שווה ערך לאלף לירות מנדטורית של אז (5000 דולר) וכל זאת כיוון שהמוסדות המיישבים ידעו שהקמת כל כך הרבה יישובים חדשים בו זמנית תהווה עומס כבד על קופת הציבור והתנאי שהטילו על מתיישבי כפר ידידיה חסך לקרן היסוד סכום נכבד. המודל של ישוב חקלאי באותן שנים דיבר על מושבים בהם 75 משקים חקלאיים בני 20 דונם כל אחד. כך, הקצאת השטח המקורית ל-75 היחידות עם התוספות הנדרשות לשטחי ציבור ולדרכים הגיעה לכ-2000 דונם. התברר שבכפר ידידיה נמכרו רק 40 משקים, פרוץ מלחמת העולם השנייה וסגירת האפשרות לעליה, גרמו לאגודה הקטנה קשיים לא מעטים. מודל מושב העובדים דרש הקמת מערך שירותים יקר שחייב את הגדלת המושב. בשנת 1946, מושב "בני גאולים" הסמוך כלל קבוצה של 20 משפחות שרובן גם הן ממוצא גרמני. ארגון בני גאולים נוסד ב-1937.חברי הארגון היו מגובשים עוד בגרמניה. יצאו יחד להכשרה ואחר כך לקיבוץ "השדה". הם עזבו את הקיבוץ והחליטו להקים מושב עובדים.על שטח מטעים פרטי בשרון הצפוני. כיוון שבמושב הוקמו 21 בתים נוספים שהקימו את הגרעין הראשוני, החליטו המוסדות המיישבים לאחד את שתי הקבוצות ובשנת 1946 אוחד יישוב "גאולים" לכפר ידידיה.

 המושב כיום 
במושב עוסקים בענפי החקלאות: פרחים, רפת, לול, פרדס ומשתלה. שטחו כ-3,000 דונם.

בכפר ידידיה נמצאת משתלת מלצר, המשתלה היצרנית השלישית בגודלה בארץ, ומחסן טכני וותיק בשם "הגר", המספק את צורכי החקלאים.

 מקורות פרנסה 
חברי המושב מתפרנסים ממקצועות חופשיים ומיעוטם מחקלאות, 16 משקים המגדלים פרחים, ענפי קישוט, צמחי תבלין, משתלות לצמחי נוי, פרדסי הדרים בעיקר קליפים, מטעי זיתים ואפרסמון, משקי עופות ותרנגולי הודו לבשר ושתי רפתות מודרניות.

מים: בבעלות הכפר שלוש בארות מים ובריכה בעלת תכולה של 500 קוב.

 מבנים ציבוריים 
מזכירות, צרכניה, מחסן טכני, בית עם לכ-200 איש, ספריה, מועדון מייסדים, סוכנות דואר ובית כנסת משותף עם הכפרים השכנים (הדר-עם וכפר חיים).

מוסדות הכפר: ועד האגודה, מועצת האגודה והאספה הכללית.

קישורים חיצוניים

 טקסט=בתים ראשונים בכפר ידידיה|ממוזער|בתים ראשונים בכפר ידידיה


הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1935
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז