ישיבת המקובלים בית אל

שמאל|ממוזער|250px|בניין הישיבה
250px|ממוזער|ישיבת המקובלים בית אל מיסודו של רבי גדליה חיון, ינואר 2016
ישיבת המקובלים בית אל (או "בית-המדרש בית אל - קן המקובלים" או "קהל חסידים"), שבעיר העתיקה בירושלים, נוסדה בשנת ה'תצ"ז (1737), על ידי רבי גדליה חיון, שעלה מטורקיה, ונקראה בתחילה בשם "מדרש חסידים". המפורסם שבחכמיה היה הרב שלום שרעבי המכונה הרש"ש, שעמד בראשות הישיבה שנקראה בשם "בית אל". הישיבה נוסדה מראשיתה כמקום ללימוד תורת הסוד, למובחרים שבאנשי ירושלים, ובמהרה נודע שמה בקהילות יהודיות בכל רחבי העולם. כך הגיעו ללמוד בה במיוחד אנשים רבים, ולפי המסופר גם רבי אברהם גרשון מקיטוב, גיסו של הבעל שם טוב ותלמידו של הרש"ש.

אף על פי שחכמי ירושלים אסרו על כל גורם פרטי, מוסד או קהילה מבין העדות שבירושלים באותם ימים לשלוח בעצמם שד"רים, קיבל מוסד זה אישור לשלוח מטעמו שד"רים לקהילות ישראל שבגולה.

לאחר מלחמת העצמאות נוסדה הישיבה מחדש על ידי הרב עובדיה הדאיה בשכונת יגיע כפיים שבירושלים. לאחר מלחמת ששת הימים נפתח מחדש סניף עצמאי של הישיבה בעיר העתיקה על ידי הרב מאיר יהודה גץ. הישיבה שוכנת כיום ברחוב רש"י בירושלים.

רבי שלום שרעבי
לאחר מותו של רבי גדליה חיון, נתמנה לראש הישיבה רבי שלום שרעבי (הרש"ש), מעולי תימן הראשונים, אשר תחילה מצא את פרנסתו כשמש בישיבה. לאחר שעמדו על סגולותיו היה לראש הישיבה. אחריו שימש בראשות הישיבה תלמידו, ר' יום טוב אלגאזי וכן שניים מבניו.

על מקובלי הישיבה
בבית הכנסת מתפללים יחד הספרדים עם האשכנזים. הם מתפללים עם "כוונות" מהאר"י והרש"ש. ואחר התפלה יושבים מעוטפים בטלית ומוכתרים בתפילין ולומדים בחברותא את ספר הזוהר ושאר ספרי קבלה.

כתב התקשרות
תלמידי ישיבת המקובלים בית-אל חתמו על "כתב ההתקשרות" (כך הביטוי המקורי), עם הישיבה, בזאת הלשון: 

סיפורים על בית הכנסת
החוקר גרשום שלום, כתב על אנשי בית-אל ותפילתם בשנת 1941: 

גם הסופר ש"י עגנון כתב על בית הכנסת, בסיפורו "לפנים מן החומה":

ראשי הישיבה
 שם הרב תקופת כהונה הערות גדליה חיון תצ"ז (1737) – תק"י (1750) מייסד הישיבה שלום שרעבי תקי"א (1751) – תקל"ו (1776)  יום טוב אלגאזי תקל"ו (1776) – תקס"ב  חזקיהו יצחק שרעבי תקס"ו (1806) – תקס"ח (1808) בנו של הרש"ש רפאל אברהם שלום מזרחי שרעבי תקס"ח (1808) – תקפ"ז (1827) נכדו של הרש"ש ובנו של ר' חזקיהו יצחק בנימין מרדכי נבון —  חיים אברהם גאגין ? – תר"ח (1848)  ידידיה רפאל אבולעפיה תר"ח (1848) – תרל"א (1871)  אהרן עזריאל תרל"א – תרמ"א  שלום משה חי גאגין תרמ"א – תרמ"ג  ששון בכר משה פרסיאדו תרמ"ג – תרס"ג מחבר שמן ששון על כרכי עץ חיים ושמונה שערים של הרב חיים ויטאל מסעוד הכהן אלחדאד תרס"ג – תרפ"ז  שלום הדאיה תרפ"ז – תש"ה  עובדיה הדאיה תש"ה – תשכ"ט בן ר' שלום יחזקאל כהן תשל"ד (תקופה קצרה)  שלום מרדכי חיים הדאיה תשכ"ט – תש"ע  רפאל הדאיה מכהן כיום ראש הישיבה בעיר העתיקה מאיר יהודה גץ תשל"ג – תשנ"ה הקים את הישיבה בעיר העתיקה ישראל אביחי מכהן כיום ראש הישיבה בעיר העתיקה

במאה ה-20
ממוזער|ישיבת בית אל ברחוב רש"י בירושלים.
החל מסוף המאה התשע עשרה נפתחו ישיבות נוספות ללימוד הנסתר בירושלים כמו ישיבת רחובות הנהר, ישיבת החיים והשלום, ישיבת נהר שלום, וישיבת שער השמים.

בשנת ה'תש"ה מונה הרב עובדיה הדאיה לראש ישיבת המקובלים בית אל כממלא מקומו של אביו הרב שלום הדאיה. במלחמת העצמאות הרסו הירדנים את מבנה הישיבה, והישיבה חדלה מלהתקיים.

בשנת תשי"ד שיקם הרב עובדיה הדאיה את ישיבת המקובלים בית אל, הוא אסף את תלמידיה והקים את הישיבה מחדש. בתחילה פעלה הישיבה כארבע שנים בבית כנסת "מדרש מטלון" הדמשקאי בשכונת רוחמה בירושלים ובשנת תשי"ח העבירה למבנה חדש שהקים על גג ביתו שבמערב העיר בשכונת יגיע כפים, ובנוסף בנה לצידה ישיבה ללימוד נגלה - "שלום עבדו", על שם אביו כשלצידו מסייע בנו חכם שלום מרדכי חיים הדאיה. בסוף ימיו תכנן כנראה להעביר את הישיבה חזרה לעיר העתיקה.

הישיבה הוותיקה שוכנת עד היום במבנה זה ובה כשבעים תלמידים הלומדים במשמרות לכל אורך היממה, בראשות נכדו הרב רפאל יהושוע יחיאל הדאיה.

לאחר שחרור העיר במלחמת ששת הימים, שיקם הרב מאיר יהודה גץ את בנין הישיבה בעיר העתיקה בירושלים, הקים בה סניף חדש ועמד בראשה עד לפטירתו. היום עומד בראש ישיבת בית אל שבעיר העתיקה הרב ישראל אביחי.

בשנות ה-20 של המאה ה-21 החל לפעול מיזם נתיבות שלום – ארמון סידורי הרש"ש והקבלה.

לומדים ומלמדים בישיבה לדורותיה
 רבי אברהם גרשון מקיטוב
 רבי משה יוסף מרדכי מיוחס
 הרב חיים דוד עמאר
 הרב חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א)
 הרב אליעזר חזן (עמודי ארזים).
 הרב שלמה משה סוזין
 הרב יוסף חיים הכהן
 רבי וידאל קואינקה
 רבי חיים שאול הכהן דוויק, מחבר הספר, איפה שלימה
 רבי יעקב מונסא, מחבר הספר הי"ם הגדול
 הרב עזרא הררי רפול
 הרב אהרון עבוד
 הרב בכור אהרון אלנקווה שהיה אב בית דין בירושלים
 הרב יעקב חיים סופר (כף החיים)

לקריאה נוספת
 אברהם משה לונץ, מורה דרך בארץ ישראל וסוריה, הוצאת המחבר, תרנ"א. - מהדורה חדשה, הוצאת ספרים אריאל, 1979. 
 זאב וילנאי, מדריך ירושלים, ירושלים: הוצאת תור, תש"ו, מהדורה חדשה, הוצאת אריאל תשל"ח-1978. 
 לביא חביבי, בתי כנסת בירושלים, הוצאת החברה להגנת הטבע, תשמ"ד-1984. 
 ניב המדרשייה תדפיס בשפה האנגלית על ידי הרב יעקב גולדמן Beth El and R Shalom Sharabee - spring-summer 1971
 יונתן מאיר, רחובות הנהר: קבלה ואקזוטריות בירושלים (תרנ"ו-תש"ח), הוצאת יד יצחק בן צבי, ירושלים תשע"א. 
 פנחס גילר, Shalom Shar'abi and the Kabbalists of Beit El, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 2008. 
 הרש"ש הקדוש וישיבת בית-אל : תולדות חייו ונפלאותיו, בתוספת מעשיות שטרם ראו אור, ונלוה אליו קונטרס חכמי תימן בבית-אל / מאת אבנר עפג'ין. [ראש העין?] : [מוציא לאור לא ידוע], [תשמ"ח]. 

קישורים חיצוניים

, סרטו של שמואל קלדרון https://www.youtube.com/watch?v=Q9lem2WscYQ.
 אתר האינטרנט של בית הרב גץ


הערות שוליים

*
*
בית אל מקובלים
בית אל
בית אל
קטגוריה:הרובע היהודי: בתי כנסת