פיקוד הדרום

פיקוד הדרום (בר"ת: פָּדָ"ם) הוא פיקוד מרחבי בצה"ל. הפיקוד, שמפקדתו הראשית שוכנת בבית הסראייה בבאר שבע, אחראי לכל היחידות הממוקמות בגזרת עזה, הנגב, הערבה ואילת. מטה הפיקוד צפוי לעבור למתחם בצמוד לקריית התקשוב שמוקמת במזרח באר שבע. מפקד הפיקוד הנוכחי הוא אלוף יניב עשור.

במשך שנים רבות היה אחראי פיקוד הדרום על הגנת הנגב (וחצי האי סיני, בעת שהיה בשליטת ישראל) מפני מצרים. פיקוד הדרום היה מעורב בכל 5 מלחמות שבין ישראל למצרים: מלחמת העצמאות (1949–1948), מבצע קדש (1956), מלחמת ששת הימים (1967), מלחמת ההתשה (1970–1968) ומלחמת יום הכיפורים (1973).

לפיקוד הדרום יש המנון, שכתב איזי מן והלחין דרור אלכסנדר: "ארץ הדרום / של אשל ושיטה / אנחנו הפיקוד / על פני הסכנה / ארץ הדרום / שקטה אך לא שקטה / אנחנו הפיקוד / שומרים על המדינה...".

היסטוריה
ממוזער|150px|סמל ותג פיקוד הדרום הישן, שהיה בשימוש משנות ה-50 של המאה ה-20 ועד 2019. בספטמבר 2019 נכנס הסמל החדש עם שועל שעבר רענון ועיצוב מחדש
ממוזער|244x244 פיקסלים|משמר כבוד של פיקוד הדרום בטקס חילופי אלוף הפיקוד בין אליעזר טולדנו לירון פינקלמן, יולי 2023

ממוזער|מלחמת יום הכיפורים, חזית הדרום. מוצב הפיקוד של פיקוד הדרום בג'בל אום-חשיבה. מימין לשמאל: אלוף שמואל גונן, מפקד פיקוד הדרום, שר הביטחון רא"ל (מיל) משה דיין, עוזר הרמטכ"ל אלוף רחבעם (גנדי) זאבי. בין שר הביטחון לאלוף זאב עומד סא"ל שי תמרי קצין האג"מ של פיקוד הדרום. מקום הצילום: סיני.
ב־6 באוגוסט 1948, במהלך ההפוגה השנייה, הוצאה פקודה לחלוקת הארץ לחזיתות, בהן חזית הדרום (חזית ד'). החזית גבלה מצפון בחזית המרכז שגבולה עבר בוואדי נבי רובין (חלקו המישורי של נחל שורק) על למסילת הרכבת יפו–ירושלים עד לכביש הרטוב־שער הגיא, והייתה אחראית לכל שטח הנגב שבידי ישראל. תחת פיקוד החזית היו חטיבת גבעתי וחטיבת הנגב.

לאחר מבצע יואב ומבצע ההר באוקטובר 1948 ההועבר קו התיחום בין חזיתות הדרום והמרכז לעמק האלה ועג'ור. בנובמבר 1948, כחלק מהורדת הכוננות במלחמה, הוחלפו שתי חטיבות החזית, גבעתי ויפתח, שנשחקו במלחמה בחטיבות גולני ואלכסנדרוני.

בשלהי דצמבר 1948 עד ראשית ינואר 1949 התחולל מבצע חורב, המאמץ המלחמתי הגדול האחרון במלחמת העצמאות תחת החזית. במבצע השתתפו חטיבות גולני (1), אלכסנדרוני (3), חטיבת הנגב (12) ושתי חטיבות מהעתודה המטכ"לית: חטיבה 8 וחטיבת הראל (10). במבצע נכבש מרחב עוג'ה אל-חפיר וקדמת סיני. לאחר המבצע הועבר המטה הקרבי של החטיבה לבאר שבע, בעוד המטה העורפי עבר ממשטרת קטרה למחנה קסטינה.

במאי 1949 הוחלפו החזיתות בפיקודים מרחביים, וחזית הדרום הפכה לפיקוד הדרום.

ב־31 בדצמבר 1954 בוטל פיקוד הדרום ואוחד עם פיקוד המרכז. הפיקוד המאוחד נקרא הפיקוד השני, בעוד פיקוד הצפון נקרא הפיקוד הראשון (בצפון). במקום פיקוד הדרום שישבה במחנה קסטינה הוקמה מפקדת הדרום בבאר שבע שנועדה להפוך בעת מלחמה לפיקוד עצמאי.

ב־19 בספטמבר 1955 הוקם מחדש פיקוד הדרום, והגבול בינו לבין פיקוד המרכז נקבע בקו כביש אשקלון–פלוג'ה–נחל אדוריים.

במהלך פעולות התגמול, בחצי הראשון של שנות ה-50, ערך פיקוד הדרום פעולות אחדות, נגד מצרים ונגד ירדן.

בעקבות מלחמת ששת הימים צורף חצי האי סיני לשטח שבשליטת פיקוד הדרום. הפיקוד נשא בחלק ניכר מעול הלחימה במלחמת ההתשה, שהחלה ב-8 במרץ 1969 ונמשכה עד 7 באוגוסט 1970. המלחמה התאפיינה בהפגזות כבדות של ארטילריה מצרית על עמדות צה"ל לאורך התעלה ובפשיטות קומנדו מצריות. בתגובה הפעיל צה"ל את חיל האוויר שניסה לשתק את מקורות הירי לאורך התעלה ובשלב מאוחר יותר עבר לתקיפת מטרות רבות בעומק מצרים. בנוסף, יזמה ישראל פשיטות קומנדו ופשיטות משוריינות לשטח מצרים.

במרץ 1972 הועברה האחריות על רצועת עזה מפיקוד הדרום לפיקוד המרכז, לאחר החלשות גל הטרור שהחל בראשית שנות השבעים ברצועה. בשלהי 1977 חזרה הרצועה לפיקוד הדרם.

 מלחמת יום הכיפורים 

במלחמת יום הכיפורים הייתה זירת הדרום הזירה היבשתית החשובה ביותר. הצבא המצרי חצה את תעלת סואץ ב־6 באוקטובר 1973 וערך התקפה רחבת היקף על קו בר-לב. סמכות מפקד הפיקוד הופקעה מהאלוף שמואל גונן ("גורודיש") שאיבד שליטה בתחילת המלחמה בעקבות סכסוכים חוזרים ונשנים עם אלוף (מיל') אריאל שרון (שהיה קודמו בתפקיד). הממשלה מינתה בצו חירום את רא"ל חיים בר-לב, הרמטכ"ל לשעבר, כמפקד-על של חזית הדרום והוא זה שהנהיג את המלחמה עד לסיומה ב־24 באוקטובר.

במהלך המלחמה הופרדו מהפיקוד אזורים שבאחריותו על מנת שיוכל לעסוק בלימה בחזית התעלה. ב־7 באוקטובר הועבר מחוז הנגב, בפיקוד אל"ם יהודה מיטל, לפיקוד המרכז, וב־9 באוקטובר הועבר לפיקוד המרכז גם מחוז אילת, בפיקוד אל"ם
אורי בידץ, ובו שני גדודי חי"ר. הגבול הבין־פיקודי בין פיקוד המרכז לפיקוד
הדרום נקבע מול אי האלמוגים. ב־9 באוקטובר הופרד גם אזור מרחב שלמה מהפיקוד והפך לפיקוד מרחבי עצמאי בפיקוד אלוף (במילואים) ישעיהו גביש.

ב־7 בנובמבר 1973 הוטל על סגן הרמטכ"ל אלוף ישראל טל לעבור לחזית הדרום בסמכות פיקודית, ואלוף גונן הוכפף לו. ב־20 בנובמבר הועבר גונן למרחב שלמה. ב־15 בינואר 1974, לקראת ביצועו של הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים, שב טל למטכ"ל ואלוף אברהם אדן התמנה כמפקד הפיקוד. ביולי 1974 יצא אדן לוושינגטון לשמש נספח צבאי, ובמקומו בא לפיקוד הדרום אלוף יקותיאל אדם.

החל משנות ה-80, לאחר שנחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים, הייתה חזית הדרום מול מצרים שקטה למדי ועיקר הפעילות התמקדה בשמירה על הגבול בפני מבריחים וביטחון שוטף ברצועת עזה.

האינתיפאדה השנייה
ממוזער|250px|טנק מרכבה סימן 4מ עם מערכת "מעיל רוח" מסייר בציר הוברס.
ממוזער|250px|אימון צמ"ה של "חתולי הפלדה"

באינתיפאדה השנייה היה אחראי פיקוד הדרום על המלחמה בטרור ברצועת עזה. גדר המערכת שנבנתה סביב הרצועה ב-1993 סייעה למניעת זליגה של פיגועי התאבדות מהרצועה, אך המחבלים עקפו בעיה זו באמצעות פיתוח רקטות קסאם שנורו מעל הגדר לעבר יישובי עוטף עזה והעיר שדרות. רצועת עזה - אחד המקומות הצפופים בעולם - הייתה ידועה כמעוז קיצוני של הטרור, בייחוד של החמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני - שם הם שלטו במחנות הפליטים והקימו תעשיית יצור אמל"ח משגשגת. עזה רוויה בנשק נ"ט ולכן יש בה סכנה גדולה לכלי רכב בעלי מיגון קל. החל משנת 2004 הלחימה ברצועת עזה נהפכה לאינטנסיבית במיוחד, וכללה סיכולים ממוקדים, פשיטות משוריינות קצרות ומלחמה עיקשת במנהרות ההברחה והתופת של המחבלים. בעקבות ריבוי פעילות הטרור ברצועה, ובייחוד המנהרות וירי הקסאמים, חישפו דחפורי חיל ההנדסה שטחים נרחבים מאוד בצפון ודרום הרצועה והרסו (לפי מספרים של ארגוני זכויות אדם) אלפי בתים. זירות העימות העיקריות ברצועה הן (מצפון לדרום) מעבר ארז, בית חאנון, מחנה הפליטים ג'בליה, חאן יוניס, ציר כיסופים, רפיח וציר פילדלפי.

בשנת 2005 היה פיקוד הדרום מעורב בביצוע תוכנית ההתנתקות שחלקה העיקרי היה פינוי כל ההתנחלויות ברצועת עזה. ב-12 בספטמבר יצא אחרון החיילים מרצועת עזה וצה"ל נערך מחוץ לגדר המערכת.

 אחרי האינתיפאדה 
כיום מקובל לציין את סוף האינתיפאדה השנייה ב-2005. אחרי ביצוע תוכנית ההתנתקות באוגוסט-ספטמבר 2005 המצב ברצועת עזה רק הסלים. קצב ירי הרקטות גבר, וצה"ל חזר לתקיפות אוויריות של פעילי טרור ומחסני אמל"ח. ב-25 ביוני 2006 נחטף החייל גלעד שליט ובעקבותיו יצאה ישראל למבצע גשמי קיץ שגרם נזק ואבדות לארגוני הטרור, אך לא השיג את מטרתו, בין השאר בעקבות פרוץ מלחמת לבנון השנייה בחזית הצפונית. בשנים שלאחר מכן התנהל עימות מוגבל ביישובי עוטף עזה שספגו פגיעות רקטות ופצמ"רים וברצועת עזה שם תקף צה"ל את ארגוני הטרור. ב-2008 הגיעו ישראל וחמאס להסכם רגיעה "תהדיאה", אך הוא נשבר בנובמבר 2008 ובעקבות הסלמה נוספת יצא צה"ל בסוף דצמבר למבצע עופרת יצוקה (דצמבר 2008 - ינואר 2009). ההיבט הצבאי של המבצע נוהל על ידי מפקד פיקוד הדרום האלוף יואב גלנט. במבצע גרמה ישראל נזק כבד ואבדות רבות לארגוני הטרור ובראשם לחמאס (למעלה מ-700 מחבלים נהרגו במבצע) תוך ספיגת מעט מאוד אבדות. מנגד, ישראל ספגה ביקורת בעולם על הנזק הרב שגרמה ברצועת עזה. בעקבות המבצע קטן ירי הרקטות באופן ניכר.

עד סוף 2010 שרר באזור שקט יחסי, אך המצב הסלים שוב בדצמבר 2010, אז ירה חמאס טיל נגד טנקים מדגם קורנט אל עבר טנק ישראלי. סבב הלחימה ידע הסלמות ורגיעות, כאשר באפריל 2011 רשמה מערכת כיפת ברזל יירוטים מוצלחים של רקטות גראד 122 מ"מ תקניות שנורו אל עבר אשקלון, אשדוד ובאר שבע.

ב־18 באוגוסט 2011 התרחשה מתקפת הטרור בדרום ישראל, כ-12 ק"מ מצפון לאילת, בסמוך לגבול ישראל-מצרים. מחבלים מצרים פתחו באש על אוטובוס "אגד" (קו 392) בכביש 12, ובהמשך פתחו באש (לרבות שיגור טיל נ"ט) על אוטובוס נוסף ומכוניות של אזרחים ישראלים ובכך רצחו שישה אזרחים ישראלים, ופצעו 40. בחילופי האש במהלך המרדף אחרי התוקפים נהרגו 7 מהמחבלים, חמישה חיילים מצרים וכן חייל צה"ל ולוחם ימ"מ. ישראל הגיבה לפיגועים בהתקפה של חיל האוויר לעבר מטרות של ועדות ההתנגדות העממית ברצועת עזה, אותו האשימה ישראל בתכנון הפיגוע. הפלסטינים הגיבו בירי רקטות לעבר יישובי הדרום שגרר חילופי אש שנמשכו מספר ימים.

בשנת 2012 היו שני סבבים של הסלמה:
 הסלמת מרץ 2012 החלה עם הריגתו של זוהיר אל-קייסי, מזכ"ל ועדות ההתנגדות העממית על ידי צה"ל ב-9 במרץ. בעקבות זאת החל ירי רקטות נרחב מרצועת עזה לעבר מטרות אזרחיות בישראל, ובתגובה תקף חיל האוויר הישראלי יעדי טרור. ההסלמה נמשכה מספר ימים ודעכה ב-16 במרץ.
 מבצע עמוד ענן החל ב-14 בנובמבר 2012 והסתיים ב-21 בנובמבר 2012. המבצע החל עם חיסולו של אחמד ג'עברי, מפקדה בפועל של הזרוע הצבאית של החמאס. במהלך המבצע תקף צה"ל אלפי תקיפות על יעדים ברצועת עזה, ובמקביל נורו מרצועת עזה אלפי רקטות לעבר יישובים בישראל. פיקוד הדרום נערך לכניסה קרקעית לרצועה, אך זו לא מומשה.

 מבצע צוק איתן 
ממוזער|250px|פיר מנהרת טרור שאותר במהלך מבצע צוק איתן
אחרי מבצע עמוד ענן שרר שקט יחסי, שהופר מדי פעם בשיגורי רקטות ופצמ"רים ובהתקפות על ציר הוברס. צה"ל הגיב באופן נקודתי להפרות וכמעט שלא ביצע פעילות צבאית התקפית בהיקף משמעותי. בחודש מרץ 2014 החל המצב להתדרדר, בירי של למעלה מ-60 רקטות על ישראל. הירי נמשך עד לתחילת יולי 2014, אז בעקבות ההסלמה והירי הגובר יצאה ישראל למבצע צוק איתן. המבצע החל ב-8 ביולי 2014, והסתיים ב-26 באוגוסט עם הפסקת אש. המבצע החל בעקבות ירי רקטי הולך וגובר מרצועת עזה לעבר אוכלוסייה אזרחית בדרום ישראל, כתגובה ל"מבצע שובו אחים" של צה"ל לאחר חטיפת שלושת הנערים ורציחתם ב-12 ביוני. בשלב הראשון כלל המבצע בעיקר הפצצות כבדות של חיל האוויר הישראלי, חיל השריון וחיל התותחנים ברצועת עזה, כשבמקביל ישראל ספגה ירי רקטי מרצועת עזה והתמודדה עם חדירה של מחבלים חמושים לשטחה שהגיעו מרצועת עזה דרך הים או דרך מנהרות. בשלב השני, שהחל ב-17 ביולי, נכנסו כוחות קרקעיים של צה"ל לרצועה, תחילה לעיירה בית חאנון, במטרה להרוס את מנהרות הטרור. בשלב שלישי, שהחל ב-5 באוגוסט הושלמה יציאת הכוחות הקרקעיים של צה"ל מרצועת עזה, אך הלחימה נמשכה במתכונת השלב הראשון. במהלך המבצע נמנו 12 ניסיונות לתיווך ולהשגת הפסקת אש, כאשר רוב הניסיונות התקבלו על ידי ישראל, אך נדחו על ידי חמאס. המבצע הסתיים לאחר 50 ימי לחימה, עם קביעת הפסקת האש.

עם תחילת המבצע נפרסו סוללות כיפת ברזל ברחבי ישראל כדי להגן גם על יישובים במרכז הארץ. במהלך המבצע נורו 4,594 רקטות ופצצות מרגמה לעבר ישראל, מתוכן 735 יורטו על ידי כיפת ברזל, 64 מהן נפלו בשטחי מגורים, 188 מהן כשלו ונפלו בתוך שטחי הרצועה ו-3,607 מהן נפלו בשטחים פתוחים. מנגד צה"ל תקף 6,231 מטרות טרור בשטחי רצועת עזה; 10,590 מבנים נפגעו בתקיפות, 4,024 מבנים נהרסו כליל עד היסוד ו-32 מנהרות טרור הושמדו בידי חיל ההנדסה הקרבית.

בצד הישראלי נהרגו 67 חיילים ו-5 אזרחים, ונפצעו 1,620 חיילים ו-837 אזרחים. מבחינת הפלסטינים, מבצע צוק איתן היה קטלני ביותר: 2,203 פלסטינים נהרגו במהלך המבצע, מתוכם, בין 1,068 ל-1,408 פעילי טרור ובין 805–1473 אזרחים הרוגים, מעל ל-11,000 פלסטינים פצועים, ומעל ל-200 פעילי טרור נשבו בידי ישראל. בנוסף, עשרות פלסטינים ברצועת עזה הוצאו להורג בידי חמאס בטענה ששיתפו פעולה עם ישראל. במהלך הלחימה בין 300 אלף לחצי מיליון מתושבי הרצועה נאלצו לנטוש את בתיהם.

 לאחר מבצע צוק איתן 
ממוזער|הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי בהערכת מצב במטה פיקוד הדרום במהלך מלחמת חרבות ברזל
ב-2016 הוקמה המעבדה הטכנולוגית לגילוי ואיתור מנהרות של פיקוד הדרום, ומאז 2017 החלה בגילוי, איתור והשמדה שיטתית של מנהרות הטרור חודרת הגדר שחפרו חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני מרצועת עזה אל תוך שטח ישראל.

 מבצע שומר החומות 
במאי 2021 התרחש מבצע שומר החומות שנפתח עקב שיגור רקטות פלסטיניות על ישראל מרצועת עזה. במבצע שיגרו החמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני למעלה מ-4000 רקטות על ישראל, כולל על עוטף עזה, אשקלון, אשדוד, השפלה, גוש דן וירושלים. מהירי נהרגו 9 ישראלים (8 אזרחים וחייל) ו-3 עובדים זרים. מנגד, צה"ל - ובעיקר חיל האוויר הישראלי - תקף אלפי מטרות טרור ברצועה, השמיד מעל 100 ק"מ של מנהרות לחימה ברצועת עזה, בניינים רבי-קומות ששימשו כמטות ומפקדות ארגוני הטרור, נכסי מודיעין צבאי ומשגרי רקטות. בתקיפות צה"ל נהרגו מעל ל-200 מחבלים ו-25 מחבלים בכירים.

 בין שומר החומות למלחמת חרבות ברזל 
לאחר מבצע שומר החומות שרר שקט יחסי למשך שנה, שהופר מדי פעם בשיגורי רקטות ופצמ"רים ובהתקפות על ציר הוברס. צה"ל הגיב באופן נקודתי להפרות וכמעט שלא ביצע פעילות צבאית התקפית בהיקף משמעותי. המצב החל להתדרדר בליל 2 באוגוסט 2022 בו ערכו צה"ל, מג"ב והשב"כ, כחלק ממבצע שובר גלים, מבצע מעצרים נרחב בג'נין, שבמהלכו נעצר בסאם א-סעדי, ראש הג'יהאד האסלאמי בג'נין. המעצר הביא לאיומי הסלמה, מצד הג'יהאד האסלאמי, והעלאת המתיחות. לאחר שכל הניסיונות להפיג את ההסלמה נכשלו פתח צה"ל במבצע עלות השחר במסגרת המבצע תקף צה"ל מטרות המזוהות עם הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה, כולל מחסני אמצעי לחימה ועמדות צבאיות, מתקני שיגור רקטות, מנהיגי הארגון ויעדים צבאיים נוספים.
ממוזער|דחפור משוריין D9R וכוחות הנדסה פועלים בעזה, מלחמת חרבות ברזל, 2 בנובמבר 2023
לאחר מבצע עלות השחר שרר שקט יחסי במשך פחות משנה. ב-2 במאי 2023 מת בכלא בישראל האסיר הביטחוני ח'דר עדנאן, חבר בפלוגות אל-קודס של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, אחרי שביתת רעב ממושכת. בתגובה למותו, בהמשך אותו היום שיגרו הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני 102 רקטות לעבר שדרות, יישובי עוטף עזה וצפון הנגב. במטחים אלו נפצע קשה אדם (עובד זר) בשדרות ונפצעו עוד כ-6 אנשים. במשך שבוע נמנעה ישראל מלהגיב על הירי מהרצועה, עד 9 במאי, פתח צה"ל במבצע מגן וחץ.

 מלחמת חרבות ברזל 

בעקבות המתקפה הכריזה ממשלת ישראל על מלחמת חרבות ברזל, שמטרותיה הן השמדת חמאס, שחרור החטופים והשבת הביטחון ליישובי עוטף עזה.

השלב הראשון של פעילות צה"ל, שהחל ב-7 באוקטובר, כלל הריגה של מאות מחבלים בשטח ישראל, טיהור עורף ישראל ממחבלים, יציבות קו הגבול והתקפה מהאוויר ומהקרקע של יעדי טרור ברצועת עזה. השלב השני היה תמרון קרקעי על ידי אוגדה 162, אוגדה 36 ואוגדה 252, בשילוב אש מהאוויר ומהים.

 משכן הפיקוד 

עם הקמת חזית הדרום באוגוסט 1948 נועד מטה החזית לשכון במחנה ביל"ו, אך המחנה לא פונה לצורכי החזית ותחת זאת התמקמה החזית במשטרת קטרה. לאחר תום מבצע חורב בינואר 1949 עבר המטה העורפי של החזית למחנה קסטינה בעוד המטה הקרבי התמקם בבית הסראייה בבאר שבע.

בפברואר 2016 נחתם הסכם בין עיריית באר שבע לבין משרד הביטחון לפינוי מפקדת הפיקוד ממשכנה לקריית התקשוב שבפרוורי באר שבע.

מבנה ארגוני

מפקדי הפיקוד
 דיוקן  שם תקופת כהונהצעדים עיקרייםהערות 70px אלוף יגאל אלון  1948 – 1949  מפקד חזית הדרום במלחמת העצמאות לימים ראש הממשלה (בפועל), שר החוץ, סגן ראש ממשלת ישראל 70px סגן-אלוף יצחק רבין  1949  כיהן כממלא מקום  לימים הרמטכ"ל ה-7, ראש הממשלהלא ממוסגר|98x98px אלוף משה דיין  אוקטובר 1949 – אוקטובר 1951  במקביל למד קורס מפקדים בכירים בריטניה  לימים הרמטכ"ל ה-4, שר החוץ, שר החקלאות ושר הביטחון ה-4 70px אלוף משה צדוק  אוקטובר 1951 – ינואר 1954  מפקח הכללי של צה"ל ראש אגף בנוי ומשק במשרד הביטחון 70px אלוף יעקב פרי (פרולוב)  1954  כיהן כממלא מקום נשיא בית הדין הצבאי לערעורים ויו״ר האגודה למען החייל ויו״ר יד לבנים רחובות 70px אלוף-משנה צבי גילת  1955  נספח צבאי בגאנה 70px אלוף מאיר עמית  נובמבר 1955 – אוגוסט 1956  תכנן את מבצע קדש  לימים ראש המוסד 70px אלוף אסף שמחוני  אוגוסט – נובמבר 1956  מפקד הפיקוד בתקופת מבצע קדש, נספה בתאונת מטוס לאחר המלחמה, והועלה לדרגת אלוף לאחר מותו  70px אלוף חיים לסקוב  נובמבר 1956 – ינואר 1958  תקופת מבצע קדש  לימים הרמטכ"ל ה-5 70px אל"ם חיים הרצוג (ממלא מקום)  ינואר – יולי 1958   ממלא מקום עקב היותו רמ"ט הפיקוד; לימים נשיא מדינת ישראל ה-6 70px אלוף אברהם יפה  יולי 1958 – מאי 1962  לימים מפקד אוגדה 31 במילואים ויו״ר רשות שמורת הטבע ממסיידי התנועה למען ארץ ישראל השלמה לא ממוסגר|73x73 פיקסלים אלוף צבי זמיר  מאי 1962 – דצמבר 1965   לימים ראש המוסד 70x70px אלוף ישעיהו גביש  דצמבר 1965 – דצמבר 1969  תקופת מלחמת ששת הימים מפקד מרחב שלמה במלחמת יום כיפור ומנכ״ל כור תעשיות 63px אלוף אריאל שרון  דצמבר 1969 – יולי 1973  מלחמת ההתשה, מיגור הטרור ברצועת עזה  לימים ראש הממשלה ושר הביטחון ה-8לא ממוסגר|93x93 פיקסלים אלוף שמואל גונן (גורודיש)  יולי – נובמבר 1973  תקופת מלחמת יום הכיפורים. ב-10 באוקטובר הוכפף לחיים בר-לב שמונה למפקד חזית הדרום. לא ממוסגר|95x95px רב-אלוף חיים בר-לב אוקטובר 1973  כיהן כמפקד חזית הדרום בתקופת מלחמת יום כיפורים (כשהיה רמטכ"ל בדימוס), אחר היותו הרמטכ"ל ה-8 לימים שר המשטרה, שר המסחר והתעשייה ה-10, שר הפיתוח ה-9 ושגריר ישראל ברוסיה ה-9 70px אלוף ישראל טל  7 בנובמבר 1973 – 15 ינואר 1974  ממלא מקום, במקביל להיותו סגן הרמטכ"ל  לא ממוסגר|102x102px אלוף אברהם אדן  15 בינואר – יולי 1974  ממלא מקום ממניפי דגל הדיו באום רשרש ולימים מבקר משרד המשטרהלא ממוסגר|136x136 פיקסלים אלוף יקותיאל אדם  יולי 1974 – מרץ 1976 מימוש הסכם הביניים בין ישראל למצרים 1975  לימים סגן הרמטכ"ל לא ממוסגר|102x102 פיקסלים אלוף הרצל שפיר  מרץ 1976 – פברואר 1978   לימים מפכ"ל משטרת ישראללא ממוסגר|91x91px אלוף דן שומרון  פברואר 1978 – ינואר 1982  היה אחראי על פנוי חלקו המערבי של סיני לקו אל עריש – ראס מוחמד  לימים הרמטכ"ל ה-13לא ממוסגר|75x75px אלוף חיים ארז  ינואר 1982 – אוקטובר 1983  היה אחראי על השלמת נסיגת כוחות צה"ל מסיני לימים ראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה לא ממוסגר|98x98 פיקסלים אלוף משה בר כוכבא (בריל)  אוקטובר 1983 – פברואר 1986  לימים מנכ"ל רכבת ישראל 74x74px אלוף אורי שגיא  פברואר – אוגוסט 1986  לימים ראש מפקדת חילות השדה, גיס 479 וראש אמ"ן 70px אלוף יצחק מרדכי  אוגוסט 1986 – 1989  תחילת האינתיפאדה הראשונה לימים שר הביטחון ה-12, שר התחבורה ה-23 70px אלוף מתן וילנאי  1989 – נובמבר 1994  מימוש הסכם קהיר - נסיגת צה"ל מעזה לימים סגן הרמטכ"ל, שר המדע, התרבות והספורט ה-13, שר להגנת העורף ושגריר ישראל בסין ה-7לא ממוסגר|100x100 פיקסלים אלוף שאול מופז  נובמבר 1994 – 1996   לימים הרמטכ"ל ה-16, המשנה לראש הממשלה, סגן ראש הממשלה,שר הביטחון ה-15 85x85px אלוף שלמה ינאי  1996 – ספטמבר 1997  לימים ראש אגף התכנוןלא ממוסגר|116x116 פיקסלים אלוף יום טוב סמיה  ספטמבר 1997 – 2000  פריצת האינתיפאדה השנייהלא ממוסגר|115x115 פיקסלים אלוף דורון אלמוג  2000 – יולי 2003  האינתיפאדה השנייה לימים חתן פרס ישראל ויו"ר הסוכנות היהודיתלא ממוסגר|126x126px אלוף דן הראל  יולי 2003 – אוקטובר 2005  האינתיפאדה השנייה
 תוכנית ההתנתקות לימים סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל משרד הביטחון ומנכ"ל משרד התחבורהלא ממוסגר|109x109px אלוף יואב גלנט  אוקטובר 2005 – אוקטובר 2010  מבצע עופרת יצוקהלימים שר החינוך ה-24 ושר הביטחון ה-22 127x127px אלוף טל רוסו  אוקטובר 2010 – אפריל 2013  מבצע עמוד ענןלימים חבר הכנסת לא ממוסגר|114x114 פיקסלים אלוף סמי תורג'מן  אפריל 2013 – אוקטובר 2015  מבצע צוק איתןלא ממוסגר|120x120px אלוף אייל זמיר  14 באוקטובר 2015 – 6 ביוני 2018  העימותים בגבול ישראל–רצועת עזהלימים מנכ"ל משרד הביטחון והרמטכ"ל ה-24לא ממוסגר|106x106 פיקסלים אלוף הרצי הלוי  6 ביוני 2018 – 21 במרץ 2021  העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה
 מבצע חגורה שחורהלימים הרמטכ"ל ה-23לא ממוסגר|106x106 פיקסלים אלוף אליעזר טולדנו  21 במרץ 2021 – 9 ביולי 2023 מבצע שומר החומות
 מבצע עלות השחר
 מבצע מגן וחץ
 העימותים בגבול ישראל - רצועת עזהלימים ראש אגף אסטרטגיה ומעגל שלישילא ממוסגר|106x106 פיקסליםאלוף ירון פינקלמן9 ביולי 2023 –12 במרץ 2025 טבח שבעה באוקטובר
 מלחמת חרבות ברזללא ממוסגר|106x106 פיקסליםאלוף יניב עשור12 במרץ 2025 – מלחמת חרבות ברזלנכנס לתפקיד במהלך מלחמת חרבות ברזל

 ראשי מטה הפיקוד 
שםתקופת כהונההערותצבי צור1949-?יוסף איתןאל"ם יעקב פרישימש כממלא מקום ראש הפיקוד ב־1954אל"ם רחבעם זאבי1955–1957א"לם חיים הרצוגיולי 1957–1958שימש כממלא מקום אלוף הפיקוד בינואר–יולי 1968אל"ם ברוך גלבועאריה שחר1967אל"ם אשר לוי1967–1970קודם לדרגת תא"ל עם הנהגתה ביולי 1968תא"ל נתן שרוני1972–1973תא"ל ששון יצחקיאוגוסט 1973רמ"ט במלחמת יום הכיפורים; שימש כמפקד כוח נמר מ־13 באוקטובר 1973 עד סגירת הכוח בראשית 1974תא"ל אבירם גילעדתא"ל חיים גרניט1978–1980תא"ל יעקב לפידות1983–1984תא"ל יהודה דובדבניתא"ל יאיר נפשי1985–1988תא"ל יעקב אור1987–1990תא"ל יוסי מלמדתא"ל יחיאל גוזל1998–?תא"ל צביקה פוגל2000–2003תא"ל אפי עידן2005–2006תא"ל שמעון דניאל2006-2007תא"ל דוד סויסה2008–2009תא"ל הראל כנפו2009–2010תא"ל רועי אלקבץ2011–2013תא"ל אודי בן-מוחה2013–2016תא"ל עופר לוי2016–2019תא"ל ציון רצון2019–2022תא"ל מנור ינאי2022–2025תא"ל ארז אלקבץ2025–מכהן

ראו גם
 פיקוד מרחבי
 עוצבת סיני
 אוגדת עזה

לקריאה נוספת
צבי נטע, סימנים מעידים - מחדל המודיעין בפיקוד הדרום במלחמת יום הכיפורים, ידיעות ספרים, 2022.
 קישורים חיצוניים 



 אבן מספר 9: חה"נ 803 – מפקדת הנדסה פיקוד הדרום, באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית



הערות שוליים

*
דרום