נחום אליעזר רבינוביץ'

הרב ד"ר נחום אליעזר רבינוביץ' (גם ראבינאוויטש; י' באייר ה'תרפ"ח, 30 באפריל 1928 – י"ב באייר ה'תש"פ, 6 במאי 2020) היה רב קנדי-ישראלי, ראש ישיבת ההסדר "ברכת משה" במעלה אדומים, רבן של מספר קהילות בחו"ל וראש בית המדרש לרבנים בלונדון. מחבר פירוש יד פשוטה על משנה תורה לרמב"ם ופוסק הלכה ציוני-דתי בולט.

שימש כחבר הוועדה המייעצת של שו"ת "במראה הבזק" של כולל ארץ חמדה, חבר הנהלת האנציקלופדיה התלמודית, נשיא "יד הרב הרצוג" וממייסדי איחוד הרבנים למען ארץ ישראל. בעל דוקטורט בהיסטוריה של המתמטיקה ובפילוסופיה של המדעים במתמטיקה.

ביוגרפיה
נולד בעיר מונטריאול שבקנדה, בן שני ואחרון להוריו, איתמר (שעסק במסחר) ושרה-מרים, שהיו בני מהגרים ממזרח אירופה. משפחת אביו הייתה מנובו-קונסטנטינוב ומשפחת אמו מקרמניץ. למד בבית ספר ציבורי בעיר. בגיל 14 החל ללמוד בישיבת "מרכז התורה" אצל הרב פנחס הירשפרונג במונטריאול במשך שש שנים, ואף הוסמך על ידו לרבנות בגיל עשרים.הרב נחום אליעזר רבינוביץ, 'מו"ר הגאון המופלא רבי פינחס הירשפרונג' – זכרונותיו על רבו, בתוך: שנה בשנה, היכל שלמה תש"ס, עמ' 450–456. במקביל המשיך את לימודיו בתיכון בעיר והשלים בערבים תואר ראשון בקולג' המקומי (Sir George Williams University).

לאחר מכן עבר לבולטימור שבארצות הברית כדי ללמוד תואר שני במתמטיקה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס והחל ללמד בה פיזיקה. במקביל למד לאורך היום בישיבת נר ישראל בעיר, אצל הרב יעקב יצחק רודרמן."נר ישראל" בחורים גראדואירן פון אוניוועסיטעטען און האי-סקולס, פֿאָרװערטס, 2 ביולי 1950 בזמן שהותו שם נסמך גם על ידי הרב רודרמן והרב אליהו חזן, ראש ישיבת מרכז התורה במונטריאול בה למד קודם לכן.ראו עדותו, בתוך: גאון התורה – פרקים בתולדות רבי אליהו חזן, ירושלים חש"ד, עמ' 89. בשנת תשי"א (1951) נישא לרחל מלכה (נפטרה בתשע"ג) לבית שוחטוביץ, אחייניתו של הרב רודרמן ונכדתו של הרב שפטל קרמר.

 רב בקהילות שונות 
בשנת ה'תשי"ב, לאחר תקופה קצרה כרב קהילת "בית יצחק" בבולטימור,ראו: ברכת רבו הרב פנחס הירשפרונג ואחרים, לרגל מינויו לרב בית הכנסת "בית יצחק" בבולטימור, בתוך: הפרדס [כה, ט], סיוון תשי"א, עמ' 84 שימש כרב קהילת "אגודת אחים" בעיר דאלאס שבטקסס.מכתב רבי נחום אליעזר ראבינאוויטש, דאלאס טקסס, תשי"ג 1953, באתר בית המכירות בידספיריט לאחר כשנתיים, בגיל 27, נתמנה לרב קהילת "ברית שלום – בית ישראל" בצ'ארלסטון שבדרום קרוליינה, תפקיד שבו שימש שתים עשרה שנה. בתקופה זו הקים את בית הספר היהודי הראשון בעיר, הסדיר את מערכת הכשרות ומקווה הטהרה, ועוד.שמעון וועבער, טשארלסטאן, סאוט קאראלאינע, פארװערטס⁩⁩, 14 נובמבר 1957 במקביל קיים התכתבות ענפה עם רבני דורו, העיקרי מביניהם הוא הרב יוסף אליהו הנקין,ראו: הרב יוסף אליהו הנקין, גבורות אליהו – שו"ת על ארבע חלקי השו"ע, ניו יורק תשע"ג, סימנים ז (ציצית וסחיטה בשבת בבגד פלסטיק, תשי"ד); צז (איפור בשבת, תשט"ז); ק-קא (חשמל בשבת, תשי"ט); קמ (הכשרת מיקרוגל ותנורים לפסח, תשכ"א); קנד (שמחה בזמן הזה וקבורה ביום טוב שני, תשי"ח). בפתח הספר ציינו העורכים כי הרב רבינוביץ' "מסר הרבה תשובות לדפוס". וכן הרבנים יעקב יצחק רודרמן,הרב נחום אליעזר רבינוביץ', האם מותר לעלות לירח?, המעין 238 [סא, ד], תמוז תשפ"א, עמ' 80–82. משה פיינשטיין, יחיאל יעקב וינברג,לדוגמה: פרופ' מלך שפירא, כתבי הגאון רבי יחיאל יעקב ויינברג, כרך א, סימן פ, סקרנטון תשנ"ח, עמ' קסה-קסט. יעקב קמינצקי ועוד.

משנת ה'תשי"ט (1959) ועד עלותו ארצה בשנת ה'תשמ"ג (1983), שימש הרב רבינוביץ' כסגן עורך הביטאון התורני הדרום של הסתדרות הרבנים דאמריקה, תחת העורך המייסד הרב חיים דוב שעוועל. מסגרת זו היוותה במה הלכתית והגותית מרכזית לרבנים שאינם חרדיים בצפון אמריקה, והרב רבינוביץ' פרסם בה מאמרים רבים. בסך הכל ערך 44 גיליונות (ח – נב). במקביל לעבודתו בהסתדרות הרבנים, היה גם חבר אגודת הרבנים.

בשנת ה'תשכ"ג שב לקנדה ושימש כרב קהילת "קלנטון פארק" (Clanton Park) בטורונטו במשך שמונה שנים. במקביל הרצה באוניברסיטת טורונטו והחל במסגרתה בכתיבת דוקטורט בהיסטוריה של המתמטיקה ובפילוסופיה של המדעים במתמטיקה, בנושא סטטיסטיקה והסתברות בתלמוד בהנחייתו של המתמטיקאי .PROBABILITY AND STATISTICAL INFERENCE IN ANCIENT AND MEDIEVAL JEWISH LITERATURE בעניין עבודת הדוקטורט אמר: "מדעי הטבע והמתמטיקה הם יסודות שכל אדם צריך להעריך. הקדוש ברוך הוא ברא את האדם עם שכל, כדי שיוכל להכיר את העולם ואת המציאות, וללמוד מהם איך להתנהג. מה שעניין אותי במחקר שלי היה לצרף את הלימוד המסורתי עם המדע החדש."

בתקופה מסוימת הוצעה לו ראשות ישיבה מפורסמת באמריקה, אך הוא סירב לכך מפני שהבין שקבלת כהונה זו תמנע ממנו לעלות לארץ ישראל.

 בית המדרש לרבנים בלונדון 
בשנת ה'תשל"א (1971), לבקשת הרב ד"ר עמנואל יעקובוביץ רבה של אנגליה, עבר ללונדון ושימש כדיקן בית המדרש לרבנים בלונדון (ה-Jews' College).500 רבנים ערווארט צו קאנווענשאן פון הסתדרות הרבנים מאנטאג, פארװערטס⁩⁩, 15 ינואר 1971TORONTO, The American Jewish World, 21 מאי 1971 הרב רבינוביץ' שימש כראש בית המדרש במשך אחת עשרה שנה. במסגרת תפקידו שינה את סדרי הלימוד בבית המדרש לכיוון הלכתי, וגיבש סביבו קהל תלמידים שלימים שימשו ברבנות באנגליה. הבולט מביניהם הוא הרב ד"ר יונתן זקס. בתקופה זו פורסמה עבודת הדוקטורט שלו כספר באנגלית בהוצאת אוניברסיטת טורונטו (1973). כדיקן המוסד הוכתר הרב רבינוביץ' בתואר פרופסור. לקראת בואו הופרדו הלימודים בין גברים ונשים במוסד.College drops mixed courses, 1970/7/30

לאורך שהותו בלונדון הוזמן הרב רבינוביץ מספר פעמים לישראל על מנת להרצות בכנסים שונים. באחת הפעמים מסר שיעור עיוני בישיבת הכותל, וקנה את הערכתם של הרבנים חיים סבתו ויצחק שילת, שלמדו בישיבה. לאחר שנים, כאשר הקימו את ישיבת ברכת משה במעלה אדומים, הזמינו השניים אותו לכהן בראשותה.

בשנת תשל"ז (1976), בעזרת דרכונו הקנדי, ביקר מעבר למסך הברזל כמרצה בסימפוזיון תרבות יהודית שנערך במוסקבה ונפגש עם מסורבי עלייה.British-Jewish scholars speak at Moscow seminar, ⁨⁨The Sentinel⁩, 13 בינואר 1977⁩

 ראש ישיבת ההסדר במעלה אדומים 
בשנת תשמ"ג (1983) עלה לישראל עם משפחתו בעקבות הזמנתם של הרבנים חיים סבתו ויצחק שילת - שהקימו את ישיבת ההסדר "ברכת משה" שבמעלה אדומים - לעמוד בראשות הישיבה. הרב רבינוביץ' שימש מאז כראש הישיבה והתגורר בסמוך לה. בתמוז תשע"ה (2015) צירף את הרבנים חיים סבתו ויצחק שילת לראשות הישיבה לצדו.

מאז פטירת הרב שאול ישראלי בשנת ה'תשנ"ה, שימש הרב רבינוביץ' לצד הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב ישראל רוזן, כחבר הוועדה המייעצת אשר ליוותה את כתיבת פסקי ההלכה שנדפסו בשו"ת "במראה הבזק" בהוצאת כולל ארץ חמדה.ראו הקדמת ראשי ארץ חמדה, הרב משה ארנרייך והרב יוסף כרמל, במראה הבזק, כרך ג, תשנ"ט. לדברי ראשי הכולל, כל הפסקים שנדפסו בכרכי "במראה הבזק" עברו תחת ידם של חברי הוועדה.במראה הבזק, כרך ד, תשס"ב, ראש מילין. הרב רבינוביץ' שימש בתפקיד זה במשך למעלה מעשרים שנה.ראו: במראה הבזק, כרך ט, תשע"ז, ראש מילין.

שימש כנשיא יד הרב הרצוג, לצד הרב שבתי רפפורט והרב ישראל מאיר לאו, ולצד נוספים כחבר הנהלת האנציקלופדיה התלמודית.ראו לדוגמה הרב פרופ' אברהם שטינברג, אנציקלופדיה תלמודית, כרך סח, תשע"א, עם הכרך

בשנת 1997 היה הרב רבינוביץ' חבר בוועדת השר פרופ' יעקב נאמן, אשר בחנה את סוגיית הגיור הממלכתי במדינת ישראל. הוועדה גיבשה הבנות לחקיקה, שהיו מקובלות על הרב רבינוביץ',ראו: ועדת נאמן לנושא הגיור בישראל - קטעי עיתונות, רדיו וטלוויזיה, עמ' 66, באתר ארכיון המדינה. לפיהן הזרמים הרפורמי והקונסרבטיבי יקבלו ייצוג בהליך ההכנה לגיור, אולם הגיור עצמו יתבצע בבית דין אורתודוקסי בלבד. לבסוף, בשל התנגדות הן מצד הרפורמים והקונסרבטיבים והן מצד הרבנות הראשית לישראל, פורקה הוועדה והשר נאמן הגיש את המלצות הוועדה מטעם עצמו.

בחודש אב תשע"ה (2015) פורסם שיעמוד בראש גיור כהלכה, רשת בתי דין לגיור. הקמת בתי הדין נתפסה כקריאת תיגר על מעמדה הממלכתי של הרבנות הראשית לישראל ועוררה סערה. כשנשאל על מעמדם הציבורי של הגרים שיגוירו בבית הדין, אמר: "הרבנים שגיירו, הם גם יחתנו – הם עצמם או תלמידיהם ותלמידי תלמידיהם", "בסופו של דבר הממשלה תצטרך להכיר בגיורים של בית הדין. הם כרגע מֻכָּרִים בשמיים, אבל אני מניח שאחרי זמן מסוים... הם יוכרו גם על ידי המדינה".

הרב רבינוביץ נפטר ביום י"ב באייר ה'תש"ף (6 במאי 2020).

 משפחתו 
לרב רבינוביץ' שישה ילדים, ובהם הרב מרדכי רבינוביץ, מחבר ספרי "צפה הצפית" על ערוך השולחן ועוד, ודינה רבינוביץ', עיתונאית בריטית.

משנתו ויצירתו התורנית
 יד פשוטה ומשנת הרמב"ם 

הרב רבינוביץ' היה מומחה בולט למשנתו של הרמב"ם ועסק במשך עשרות שנים בכתיבת פירוש יד פשוטה על ספר משנה תורה. במסגרת הפירוש יצאו לאור כרכים על ספרי "מדע", "אהבה", "זמנים", "נשים", "משפטים", "נזקים", "שופטים" ו"זרעים". החל מכרך "זמנים", שותף צוות מתלמידיו בסיוע בהכנת טיוטות הפירוש. שיטתו בפירוש הייתה ביאור הרמב"ם על פי השוואות למקומות אחרים במשנתו, ולראשונים וגאונים שקדמו לו, דוגמת הר"ח והרי"ף. הפירוש כולל גם עיסוק בנוסח.

ספרים נוספים שחיבר הרב רבינוביץ' – "עיונים במשנתו של הרמב"ם", "מסילות בלבבם" ועוד – נוטים לצעוד, על פי רוב, בדרכו ההלכתית והמחשבתית של הרמב"ם.

 פסקי הלכה 
הרב רבינוביץ התיר עלייה להר הבית ותמך בכך. במשך שנים עלה אליו בעצמו. מדי שנה בעשרת ימי תשובה עולים לשם תלמידי ישיבתו.

לדעת הרב רבינוביץ' הפעלת חיישנים אינה מוגדרת כמלאכה בשבת. לכן, כל עוד הפעולה נעשית בצורה טבעית וללא כוונה מיוחדת לעשיית המלאכה - הרי שהיא מותרת. לאור זאת הוא התיר פתיחת דלת אלקטרונית והפעלת ברז מים על ידי חיישנים המזהים התקרבות.

לדעת הרב רבינוביץ' מותר לאשה לשאוב חלב אם בשבת כדי להקל על גודש או על מנת להגדיל את ייצור החלב. רצוי לשאוב במשאבה חשמלית מוכנה מראש. מותר לאם לעשות שימוש בחלב הנשאב ואף להקפיא אותו לשימוש עתידי.

לדעתו מוסלמים ונוצרים בימינו אינם נחשבים עובדי עבודה זרה ולא חלים עליהם הדינים שנאמרו על ידי חז"ל ביחס לעובדי עבודה זרה.

הרב רבינוביץ' קיבל להלכה את הגישה המקובלת ברוב המדינות המערביות לפיה מות גזע המוח נחשב מוות, ולכן תמך בתרומת איברים ובחתימה על כרטיס אדי.

התנגד לבדיקות סמני DNA, לצורך קביעת יהדות או ממזרות, וכתב כי "לא רק שאין צורך בזה, אבל בהחלט אסור לעשות בדיקות כאלה לשם כך, ולא עוד אפילו כבר נעשו, אין לסמוך עליהן בשום אופן". לדבריו, "הדין הוא הקובע מי הוא ממזר ומי הוא כשר, הרי זו הגדרה הלכתית טהורה, ואין גילוי המציאות האמיתית לא מעלה ולא מוריד".'הערכה מדעית כיסוד לפסיקת הלכה', בתוך: עיונים במשנתו של הרמב"ם, ירושלים תש"ע, עמ' קע-קעא; פורסם לראשונה בתחומין ח, תשמ"ז.

תפילה 
בהנהגתו, בישיבת ברכת משה נאמרות הסליחות בנוסח אשכנזי-ספרדי משולב. כמו כן, בימים הנוראים מתקיימות תפילות משולבות: נוסח עדות המזרח בתפילות שחרית ומנחה ונוסח עדות אשכנז בערבית ובמוסף. עם זאת, הוא סבר שיש להימנע מלכפות שינוי בנוסח תוך פגיעה במסורות של העדות. בעקבות מעשה חז"ל באושא () שבו מתואר כי שליח הציבור בתפילה התפלל כמנהגו, סבר הרב רבינוביץ שיש לתת לשליח הציבור לבחור את נוסח התפילה. לדעתו חשיפת המתפללים לנוסחי התפילה השונים תגרום במשך הזמן להתגבשות נוסח תפילה אחיד הכולל אלמנטים מכלל התפוצות.

הרב רבינוביץ הנהיג כמה שינויים בנוסח התפילה. בעקבות דברי הרמב"ם שאין לפנות למלאכים בתפילה השמיט הרב רבינוביץ' קטעים מן הסליחות הכוללים פניות כאלו, למשל "מכניסי רחמים". את המשפט הנאמר בתפילת נחם בתשעה באב "העיר החרבה היושבת מבלי בניה" המתאר את חורבנה של ירושלים, הוא שינה ל"ההר החרב והבית השומם", מאחר שהמשפט אינו מתאר נכונה את מצבה של ירושלים כיום. מסיבה זו הוא פסק שאין חובת קריעה כאשר רואים את ירושלים לאחר שלושים יום.

מדינה, דמוקרטיה וציונות 
בשונה מרוב רבני הציונות הדתית, הרב רבינוביץ לא נמנה עם תלמידי הרב קוק או הרב סולובייצ'יק (אם כי הייתה לו היכרות עם האחרון). לדבריו, את תפיסתו הציונית הוא קיבל "מהתורה".

בעקבות דברי הרמב"ם במשנה תורה (הלכות מלכים ומלחמות יא) שייתכן שיהיה משיח שיצליח לכונן ממלכה אך לבסוף ייהרג וימות, סבר הרב רבינוביץ' כי לא ניתן לקבוע שהתקופה הנוכחית היא "אתחלתא דגאולה". עם זאת, הוא ראה בשיבת ציון ובמדינת ישראל "הזדמנות היסטורית לחדש את חיי עם ישראל בארצו לאור התורה". הוא דחה את התפיסה שהגאולה תבוא מאליה, ולדעתו יש לפעול לחיזוק המדינה ותיקונה אך עם זאת להכיר בכך שתהליכים היסטוריים אורכים זמן רב.

הרב רבינוביץ' היה מזהה את השיטה הדמוקרטית כיסודית בתורה. הגותו בעניין מרוכזת ברובה במחציתו השנייה של ספרו "מסילות בלבבם". הוא מתבסס בין היתר על "שבעת טובי העיר", מושג המוזכר בתלמוד ובספרות ההלכה, המתאר מנהיגות אזרחית של הקהילה היהודית. הביטוי המופיע בתלמוד הבבלי (): "אין מעמידין פרנס על הצבור אלא אם כן נמלכים בצבור", מציג את הצורך בהסכמה ציבורית למנהיגים. בנוסף, הוא ראה בהפרדה שבין תחומי הסמכות של המלך והסנהדרין כמקור להפרדה הנדרשת בין תחומי הסמכות של המדינה והדת. כתוצאה מכך הוא פסל היבטים שונים של השילוב בין דת ומדינה הנהוגה במדינה ישראל, בעיקר סביב הנושא של המעמד האישי. לתפיסתו גם החוק האזרחי אינו יכול להתערב בענייני דת, גם כאשר הוא מתאים להלכה. גישה זו דומה גם לרעיונות יסוד בהגות הליברלית הקלאסית.

עוד לדבריו, עקרונות דמוקרטיים נוספים נמצאים גם ביהדות. למשל, עיקרון הפרדת הרשויות: מערכת המשפט ההלכתית אינה מופקדת בידי המלך, אלא בידי הסנהדרין, שהמלך כפוף לחכמיה בפעולות כמו יציאה למלחמת רשות. מסיפורי התנ"ך עולה גם יכולת הביקורת של הנביא את מעשי המלך, כגון במשל כבשת הרש. אלמנט הסכמי נוסף הקיים בשלטון היהודי מזכיר הרמב"ם במשנה תורה (הלכות ממרים ב), שם הוא פוסק כי על בית הדין לבדוק האם תקנות, גזרות ומנהגים שברצונם לקבוע יתקבלו בציבור, קודם שיחליט עליהם.

בתחום הפוליטי הביע הרב עמדות ימין (קודם עלותו ארצה, לדבריו, לא העמיק בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני, והביע עמדות הנוטות לשמאל).ראו:  בשנת 1993 (תשנ"ד), בתקופת הסכמי אוסלו, בדחיפת הרב שבתי זליקוביץ והרב שלום גולד (ידידו מהתקופה בה פעלו בארצות הברית), ייסד יחד עם הרב אברהם אלקנה שפירא את איחוד הרבנים למען ארץ ישראל, בו היה מנותני הטון הבולטים. בין השאר ארגן צעדת רבנים לביתו של ראש הממשלה במחאה על התוכנית. צוטט בראיונות כאומר שמי שמוותר על חלקי ארץ מסכן את המדינה. לאחר רצח רבין נחקר הרב רבינוביץ' בחשד להסתה. החקירות לא הניבו דבר, אך זכו לתהודה רבה בציבור הדתי.

הרב רבינוביץ' התנגד למסירת שטחים, דבר שהתפרש בעיניו כחולשה הגורמת לאבדן חיים. תפיסה זו מעוגנת לפי פרשנותו בדברי הרמב"ם "שתחילת נפילה - ניסה". פסק כי יש לסרב פקודה במקרה שנדרשים לפנות שטחי ארץ ישראל, כגון בתוכנית ההתנתקות, היה חבר בוועד רבני יש"ע. טען שאין הצדקה למימוש תוכנית ההתנתקות, גם מבחינה מוסרית, ופסק שאסור לחייל לסייע לה. לדבריו, כל חייל שהשתתף בפינוי עבר על איסור גזל, ולפי ההלכה הוא מחויב להשיב מכיסו את רכושם של האנשים אותם פינה.

יחס לנצרות 
הרב רבינוביץ' פסק שהנוצרים אינם נחשבים לעובדי עבודה זרה, וזאת על בסיס דברי התוספות שאומות העולם לא נצטוו על עבודה זרה בשיתוף. בספרו 'מסילות בלבבם' הוסיף כי במהלך השנים חלו תמורות בנצרות וכיום חלק מהזרמים בה זנחו את אמונת השילוש לטובת אמונת הייחוד. בשנותיו באנגליה השתתף לצד אישים נוספים, במפגשים בין-דתיים עם נציגי הכנסייה האורתודוקסית בלוצרן; הרב יונתן זקס (תלמידו), The Heroism of Tamar (Vayeshev 5775), באתר rabbisacks. והקתולית בלונדון.INTERNATIONAL CATHOLIC-JEWISH LIAISON COMMITTEE, 9th MEETING, London, England, March 31st - April 2nd, 1981

בשנת תשע"ד פרסם עם הרב דוד סתיו פסק המתיר לקבל כסף מהקרן לידידות לטובת הפעלת קייטנות קיץ. לדבריו, גורמים במשרד החינוך הבהירו כי הקרן לא תשפיע על התכנים המועברים בקייטנה. הוא הוסיף כי קבלת התרומה מהווה הזדמנות לחיזוק הקשר בין ישראל לעמים. בעקבות הצתת כנסיית הלחם והדגים על ידי שני צעירים יהודים בשנת 2015, קרא הרב רבינוביץ להצטרף למימון נזקי השריפה.

ספריו
יד פשוטה – פירוש על "משנה תורה" לרמב"ם (21 כרכים): מדע (2 כרכים), אהבה (2 כרכים), זמנים (3 כרכים), נשים (2 כרכים), זרעים (3 כרכים, לא מלא), נזקים (3 כרכים), משפטים (3 כרכים), שופטים (3 כרכים).
 הדר איתמר – הדרנים על מסכתות הש"ס, תשל"ב
 מלומדי מלחמה – שאלות ותשובות בענייני צבא, תשנ"ג; מהדורה שלישית תשס"ד
 עיונים במשנתו של הרמב"ם, תשנ"ט; מהדורה שנייה תש"ע
 דרכה של תורה – פרקים במחשבת ההלכה ובאקטואליה, תשנ"ט
 שיח נחום – שאלות ותשובות על סדר השולחן ערוך, תשס"ח
 מסילות בלבבם – פרקי הגות, היחיד החברה והמדינה בראי התורה, תשע"ה; מהדורה חדשה בהוצאת ידיעות ספרים, תשפ"א (2021)
 סבירות והסתברות בספרות חז"ל והראשונים – מהדורה עברית לעבודת הדוקטורט, תשע"ח
 נר לנתיבתי: דרשות על סדר פרשות השבוע – נדפס מכתביו לאחר פטירתו בעריכת תלמידו הרב אלי רייף, תשפ"ב (2022)
 נר לנתיבתי: דרשות על סדר מועדי השנה – נדפס מכתביו לאחר פטירתו בעריכת תלמידו הרב אלי רייף, תשפ"ג (2023)
 Probability and statistical inference in ancient and medieval Jewish literature, University of Toronto Press, 1973
 Pathways to their hearts, Magid, 2023 (תרגום לאנגלית של הספר מסילות בלבבם)רשימה ביבליוגרפית של פרסומי הרב רבינוביץ' לאורך השנים, נתפרסמה בידי הרב עזרא קליין, בכרך ב של ספר היובל לכבודו, מברכת משה, הוצאת מעליות תשע"ב.

 הוקרות 
בשנת ה'תשנ"ט (1999) זכה בפרס הרב קוק לספרות תורנית.

בשנת ה'תשע"ב יצא לכבודו קובץ המאמרים "מברכת משה", הכולל שני כרכים ועוסק במשנת הרמב"ם.

בשנת ה'תשע"ה (2015) קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן.

לרגל קבלת התואר הוקדש הכינוס ה-49 של פורום "ניצוצות" למשנתו.

בשנת ה'תשע"ח (2018) נערך יום עיון בישיבת ברכת משה לרגל הגיעו לגיל תשעים. באותה הזדמנות הושקה המהדורה העברית לעבודת הדוקטורט שלו.

בשנת ה'תשפ"א (2020) נבנה לזכרו בוסתן על ידי נוער מעלה אדומים במימון חלקי של עיריית מעלה אדומים.

מתלמידיו
לרב רבינוביץ' תלמידים מארצות הברית, מאנגליה ומישראל. בעשרות השנים שבהן הוא עומד בראשות הישיבה במעלה אדומים למדו בישיבה מאות רבות של תלמידים. שניים מתלמידיו מכהנים כר"מים בישיבה. מרבית תלמידיו פנו ללימודים אקדמאיים, בפרט למדעי הטבע והחברה. בין תלמידיו:
 הרב ירון בן דוד, רב קיבוץ בארות יצחק
 הרב רמי רחמים ברכיהו, רב משטרת ישראל רבה של טלמון לשעבר
 הרב גבריאל גולדמן, רב כפר אדומים
 הרב אוריאל גנזל, רב היישוב רבבה, ראש מכון צהר לחקיקה
 הרב ד"ר צחי הרשקוביץ
הרב פרופ' דניאל רייזר, ראש החוג למחשבת ישראל, מכללת הרצוג
 הרב דוד זנו, רב מושב שלווה, עורך ספרו של הרב רבינוביץ "דרכה של תורה"
 הרב יונתן זקס, רבה של אנגליה לשעבר, ומחבר ספרי הגות יהודית
 נחום לנגנטל, חבר הכנסת לשעבר
 הרב ד"ר אביעד סטולמן, לשעבר אוצר אוסף היהדות בספרייה הלאומית ומנהל מחלקת האוצרים בו, ומחבר שו"ת "פלא יועץ"
 הרב פרופ' דרור פיקסלר, פיזיקאי המפרסם מאמרים וספרים תורניים
הרב ד"ר עידו פכטר, רב קהילה בנתניה, מרצה וכותב בתחומי יהדות מודרנית, עובד בנאמני תורה ועבודה.
 הרב יוסף פרנקל, ראש הישיבה התיכונית מעלה אדומים
 הרב יוני רוזנצוייג, רב קהילת 'נצח מנשה' בבית שמש, לשעבר ראש ישיבת שבות ישראל באפרת. מחבר שו"ת "ישרי לב"
הרב אלי רייף, רב קהילות 'השחר' ו'חושן מודיעין' במודיעין ועורך ספרי הרב "מסילות בלבבם", "שיח נחום" ו"נר לנתיבתי"

 לקריאה נוספת 
 משה קרונה, "הרב ד"ר נחום אליעזר רבינוביץ - גדול בתורה ונכבד במדע", בתוך: אישים וניחוחים, תל אביב תשנ"ב, עמ' 164–175 (ריאיון עם הרב רבינוביץ')

קישורים חיצוניים

מאמריו



 עזרא קליין, רשימת פרסומים של הרב נחום רבינוביץ, מברכת משה ב עמ' 1003-992
 לא מתיימרים למשיח, באתר מוסף שבת
 בכל עיר ועיר, באתר מוסף שבת
 בביאור פסק ההלכה האוסר את פינויים של בסיסי צה"ל ביש"ע, פורסם בפניני הלכה ליקוטים בענייני העם והארץ, עמ' 302–308
 בעניין זמן השקיעה וכניסת השבת, באתר דעת


ראיונות עמו
 עידו פכטר, הרמב"מיסט האחרון, מוסף שבת בעיתון מקור ראשון, י"ד בניסן תשע"ב


 אברהם בנימין, סתם להחמיר? זה אסור, ראיון חג בעלון השבת עולם קטן
 ידידיה הכהן, ארי עלה מקנדה ריאיון עם הרב רבינוביץ', באתר ישיבת בית אל, כ"ז באדר ב' ה'תשס"ג;

 ריאיון עם הרב רבינוביץ' בנושא התכלת וחידוש המצווה בימינו, באתר ישיבת ההסדר ברכת משה
 ראיון על הקמת בתי הדין של "גיור כהלכה", בגלי צה"ל
 אביעד סטולמן ואסף פינק, ריאיון עם הרב רבינוביץ', דעות 18

 פאנל בהשתתפותו, לצדם של פרופ' ליבוביץ ופרופ' רביצקי
 ראיון בתוכנית 'שבעים פנים' לפרשות מטות-מסעי, הערוץ הראשון
 מנדי גרוזמן, , ראיון ב"מקור ראשון"

 כל הכתבות על הרב נחום רבינוביץ, באתר ערוץ 7

מאמרי ביקורת על ספריו ומשנתו
 על שו"ת שיח נחום ועל התשובות בו 
הרב ד"ר כרמיאל כהן, כנועם שיח (על שו"ת שיח נחום), ביקורת על שו"ת שיח נחום, באתר אסיף
 הרב יואל קטן, ביקורת על הספר שו"ת שיח נחום, המעיין גיליון תמוז תשס"ח
 ד"ר 


 הרב יהודה גלעד, גיור קטנים: עיון בתשובת הרב רבינוביץ, באתר ישיבת מעלה גלבוע

 על הספר מסילות בלבבם 

 גדי איידלהייט, ביקורת על הספר מסילות בלבבם, באתר "שבוע הספר"

 הרב יוני רוזנצווייג, והוא יישר אורחותיך - על הספר 'מסילות בלבבם', בספר מעשה חושב, כרך ב

 על ספרים ותחומים נוספים 

הרב פרופ' נריה גוטל, סוגיות מיימוניות, ביקורת על הספר 'מברכת משה', מוסף שבת של העיתון מקור ראשון
 , בעמ' 68–71
רפאל בנימין פוזן, באין כאחד, מוסף שבת בעיתון מקור ראשון

 הרב צבי הבר, המנהג ההלכה והמציאות המשתנה על תפיסת הפסיקה של הרב רבינוביץ, אסיף ז (תשפ"א), עמ' 25–36
 הרב אלי רייף, עקרונות בפסיקתו של הרב נחום אליעזר רבינוביץ לחיילים, אסיף ז (תשפ"א), עמ' 37–45
 הרב דרור פיקסלר, עשה לך רב - יסודות בשיטת הפסיקה של הרב רבינוביץ, שיעור וידאו באתר ישיבת ברכה משה, תש"פ
 הרב עוז בלומן, הציונות המותרת: על דרך הפסיקה של הגרנ"א רבינוביץ בענייני ציבור, אסיף ז (תשפ"א), עמ' 60–76


הערות שוליים

קטגוריה:רבני ישיבת ברכת משה
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:רבנים קנדים
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:ספר המצוות לרמב"ם: פרשנים, מתרגמים ומהדירים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת נר ישראל-בולטימור
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:טורונטו: רבנים
קטגוריה:מעלה אדומים: רבנים
קטגוריה:נושאי כלים של רמב"ם
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:מחברי ספרי אמונות ודעות
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:רבנים שקראו לסרב לפקודת פינוי שטחים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020