איתמר (יישוב)

אִיתָמָר היא התנחלות ויישוב קהילתי חקלאי-דתי השוכן דרומית-מזרחית לשכם, סמוך לכפרים עוורתא ובית פוריכ, ומשתייך למועצה אזורית שומרון. תחילה נקרא היישוב על ידי המייסדים בשם "תל חיים" על שם תל חייא, תל ארכאולוגי מהתקופה הביזנטית הנמצא ביישוב. לאחר מכן שונה שמו ל"איתמר" על שם הדמות המקראית איתמר בן אהרן הכהן, שלפי המסורת קבור בכפר עוורתא הסמוך ליישוב.

ביישוב מתגוררות כ־200 משפחות, והוא שוכן בגב ההר על רכס גדעונים.

היסטוריה
ניסיון ההתיישבות ברוג'ייב ובג"ץ אלון מורה
ניסיון ההתנחלות הראשון באזור התבצע על ידי "גרעין אלון מורה" ביוני 1974 בסמוך לבסיס הצבאי שבו שוכנת חטיבה מרחבית שומרון.

ב-3 ביוני 1979 אישרה הממשלה את התיישבות הגרעין סמוך לכפר רוג'ייב בגבעה 637, כ-500 מטר מצפון למיקום הנוכחי של איתמר. ב-5 ביוני 1979 חתם מפקד אזור יהודה ושומרון, תת-אלוף בנימין בן אליעזר, על צווים לתפיסת שטח של כ-800 דונמים ולאחר יומיים עלו המתיישבים למקום. לצורך הקמת היישוב (שנקרא אז "אלון מורה") הוקצו 50 מיליון ל"י והוחלט שהוא יאוכלס תוך חודשיים.

ב-20 ביוני 1979 הגישו חלק מבעלי הקרקע הפרטית ברוג'ייב (בעלי שטח של 125 דונמים) לבית המשפט הגבוה לצדק בקשה לצו מניעה נגד תפיסת אדמותיהם הפרטיות. הממשלה הטילה על הרמטכ"ל, רפאל איתן, להגיש תצהיר להצדקת הצורך הביטחוני בתפיסת השטח. אולם לצד תצהירו של הרמטכ"ל הגיש שר הביטחון עזר ויצמן (באמצעות מזכיר הממשלה, במענה לדרישת בית המשפט) תצהיר משלו ובו טען שהוא "סבור כי ניתן לממש את צורכי הביטחון שלא בדרך הקמת יישוב במקום האמור". בג"ץ פסק ב-22 באוקטובר 1979 ששיקולי הביטחון לא היו עיקריים ולכן על המדינה לפנות את המתנחלים מאדמות העותרים תוך 30 יום. בעקבות זאת הועתקה אלון מורה לגבעה 756 שבהר כביר.

הקמת היישוב
היישוב איתמר הוקם ב-8 במאי 1984 בשם "תל חיים", על ידי גרעין של מספר משפחות מירושלים מיוצאי מכון מאיר שהתעתדו להקים את "כוכב השחר ב".

היישוב שוכן בסמוך לאתר ההיסטורי תל ארומה, מבצר עתיק ככל הנראה מימי החשמונאים.

בתחילה הועלתה הצעה לקרוא ליישוב בשם "אגוז" בהשראת הביטוי התלמודי "אגוזי פרך" (המזוהה עם היישוב בית פוריכ הסמוך), אך תושבי היישוב רצו לקרוא ליישוב בשם "תל חיים" על שם "תל חייא", אתר ארכאולוגי בשטח היישוב. ועדת השמות הממשלתית התנגדה לשם זה והחליטה בסופו של דבר על השם "איתמר", על שם בנו של אהרון הכהן שלפי המסורת קבור בכפר הסמוך עוורתא. היישוב תוכנן ל-1,500 משפחות, ושטח אדמותיו מסתכם בכ־6,000 דונם.

בין השנים 1996 ל-1999 הוקמו ברכס גדעונים הסמוך מספר מאחזים: גבעות עולם (שהקים אברי רן המכונה "אבי המאחזים"), מצפה שלושת הימים, חוות אלומות, גבעת ארנון, הר גדעון וגבעת ינוח.

גרעין ההתנחלות הוקם על אדמות מדינה, אך לאיתמר לא אושרה תוכנית בניין עיר (תב"ע). במרץ 2011 החליטה הממשלה לקדם את הסדרת היישוב ולאשר תב"ע באיתמר. לפי חוות דעת (ביניים) בנושא מאחזים בלתי מורשים של טליה ששון חלק מההתנחלות שוכן על קרקע פרטית פלסטינית;.

בספטמבר 2012 אישר שר הביטחון אהוד ברק בניית יותר מ-500 יחידות דיור חדשות באיתמר, אך באוקטובר 2015 חזר בו ראש הממשלה בנימין נתניהו מאישור התוכנית בשל חששו מלחץ בינלאומי.

ביוני 2014 נחנכה שכונת "נופי ארומה", הקרויה על שם העיר המקראית הסמוכה ארומה, וביולי 2015 נחנך שלב ב' של השכונה.

 פעילות חינוכית ודתית 
ביישוב פועלות "הישיבה התיכונית "חיצים" והישיבה הגבוהה איתמר. בכל אחת מהן כ-200 תלמידים. בעבר עמד בראש הישיבה הגבוהה הרב אביחי רונצקי וכיום הרב יהושע ון דייק. במקום גם תלמוד תורה ובית ספר יסודי לבנות "באר מרים". ביישוב פועל סניף בני עקיבא נפרד ובית נוער הפעיל בעיקר בסופי שבוע ובחופשות. כן פועלת בו ישיבת "תאג' התורה" של חסידות חב"ד. הלימודים בה מתקיימים בערבית, במטרה להכשיר שליחים שיפיצו את שבע מצוות בני נח בעולם הערבי.

הרב אביחי רונצקי שימש כרב היישוב בשנים הראשונות לקיומו, ואחריו כיהן הרב נתן חי. כיום עומד בתפקיד הרב דניאל לונצר.

חקלאות ביישוב
איתמר הוא יישוב חקלאי, שמתמחה בחקלאות אורגנית. נמצאות בו חממות רבות, שטחים חקלאיים נרחבים שבהם: כרמים, מטעים וגידולי קרקע, ובנוסף לגידולי הקרקע מיוצרים גם ביצי חופש וגבינות בוטיק.

 אירועים ביטחוניים ביישוב ובסביבתו 
במהלך האינתיפאדה השנייה סבל היישוב מפיגועי טרור שבוצעו על ידי חדירות ליישוב וירי בדרכים סביבותיו, בהם נרצחו 16 מתושבי היישוב ו־3 מתלמידי הישיבה התיכונית.

ב-19 באוגוסט 2004 קצין בביטחון המסכל הפלסטיני תקף בירי את שער היישוב, ורצח את רבש"ץ היישוב, שלמה מילר.

ביישוב אירעו לפחות 4 ניסיונות חדירה: במאי 2002 נרצחו שלושה מתלמידי הישיבה התיכונית חיצים, כעבור חודש נרצחו ארבעת בני משפחת שבו ותושב נוסף, חודש נוסף עבר, ומחבל חמוש בשני סכינים חדר ליישוב, פצע בני זוג וחוסל.
במרץ 2011 נרצחו 5 בני משפחת פוגל.

בעקבות האיומים הביטחוניים על היישוב הוקם בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 שטח ביטחוני מיוחד (שב"מ) סביב היישוב שנועד לספק לו הגנה, בדומה לשטחים דומים שהוקמו סביב יישובים אחרים. המערכת כוללת גדר התרעתית, גדר תלתלית מעכבת ואמצעי תצפית והתרעה. בתחומי שטח זה מצויות אדמות בבעלות פלסטינים, הנכנסים לעיבוד שטחים אלו בתיאום וליווי צה"ל.

 מאחזים הקשורים ליישוב 
טקסט=זריחה באיתמר|ממוזער|שקיעה באיתמר מבט ליצהר
בשנת 1996 הוקם על רכס גדעונים, ממזרח ליישוב, המאחז גבעות עולם. מאז נבנו מאחזים נוספים ונקודות תצפית היוצרים רצף בין גב ההר לבקעת הירדן. בין המאחזים גבעת ארנון 777, הר גדעון, הנקודה הכפרית, גבעת ינוח וחוות אלומות. המאחזים של איתמר מאופיינים בפעילות חקלאית, חלק גדול ממנה בצורה של חקלאות אורגנית.

 אתרים בולטים 

 חורבת חייא 

ביישוב התגלה באתר חורבת חייא שרידי יישוב הכוללים מקוואות טהרה, מערות קבורה בורות מים ומבנה גזית יפה שנחשף בחפירות קמ"ט ארכאולוגיה על ידי עוזי גרינפלד בשנת 2019.

בשנת 2021 נערכו באתר חפירות על ידי משלחת מטעם המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן בניהולו של ד"ר דביר רביב. באתר נמצאו כ-30 מטבעות ובהם מטבע כסף נדיר מהתקופה החשמונאית, המטבע טטרדרכמה. לדברי רביב המטבע דומה לשקל צורי שנטבע בעיר צור בתקופת החשמונאים ועד שנת 66 לספירה. מטבעות אלו שימשו את היהודים כמס "מחצית השקל" בירושלים. מטבע נדיר זה מצביע על התיישבות בתקופת "בית שני". לדברי רביב מדובר ביישוב כפרי מתקופת הבית השני והתקופה הרומית, אולם לא ברור אם מדובר בהתיישבות יהודית או שומרונית.

 בריכת אירוס השומרון 
ממוזער
דרומית מזרחית ליישוב ברכס ארומה, צפונית למבצר ארומה, שוכנת בריכת שכשוך מלאכותית בשם "בריכת אירוס השומרון". שם הבריכה ניתן לה על שמו של פרח אירוס השומרון, היות שהבריכה שוכנת בלב האזור בו בחודשי האביב ישנה הפריחה הגדולה ביותר של הפרח. המים בבריכת השכשוך מסוננים באמצעים ביולוגיים.

הבריכה נחנכה בחול המועד סוכות תשע"ה, אוקטובר 2014, על ידי קרן 'ידידי איתמר' לזכרם של שלמה מילר, רכז הביטחון של היישוב שנהרג בהיתקלות עם מחבלים סמוך למקום הבריכה בשנת 2004 ושל לוי גולדשמיט.

גלריית תמונות

 קישורים חיצוניים 

 אתר היישוב איתמר
 איתמר, באתר המועצה האזורית שומרון




 מיכאל יעקובסון, סקירה על בריכת שכשוך חדשה ביישוב, באתר 'חלון אחורי', 30 באוקטובר 2014
אתר עתיקות - חורבת חיה



הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1984
קטגוריה:יישובים דתיים ביהודה ושומרון
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:רכס גדעונים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל