כתובת יהואש

כתובת יהואש או "כתובת בדק הבית" הוא שמה של כתובת שנויה במחלוקת בכתב עברי עתיק, על גבי אבן שחורה, שהוצגה לציבור בשנת 2001 לאחר שנטען שנרכשה מידי סוחר עתיקות והמקור לכתובת לכאורה בחפירה עלומה ממזרח להר הבית בירושלים. הכתובת יוחסה ליהואש, מלך יהודה במאה ה-9 לפני הספירה, כשהיא מתאימה לאירוע הנזכר בספר מלכים. הכתובת מתכתבת באופן מפתיע עם גישתו של פרופ' נדב נאמן שפורסמה ארבע שנים קודם לכן, ולפיה גרסת הקאנון שבידינו של ספר מלכים, שנכתבה ונערכה בהדרגה לאורך מאות שנים לאחר שהמאורעות המתוארים בספר התרחשו עד שנחתמה בנוסח המסורה, התבססה, בין היתר, על שתי כתובות מלכותיות שהיו בידיהם של כותבי הספר, האחת מימי המלך יהואש והתייחסה ל'בדק הבית' והאחרת מימי המלך אחז שעניינה דגם מזבח בסגנון אשורי שהוקם בירושלים.

ועדה מקצועית מטעם רשות העתיקות בישראל הודיעה כי הכתובת מזויפת, אך מומחים מסוימים וכן פסק דין של בית המשפט המחוזי בירושלים פסקו כי לא ניתן לקבוע בוודאות שהכתובת זויפה, חרף ממצאים שמערערים את אמינותה.

תוכן הכתובת
הכתובת מתארת את השיפוץ שערך המלך יהואש בבית המקדש הראשון (מקדש שלמה). היא כתובה בגוף ראשון, מפי המלך, והיא מתאימה לסיפור שיפוץ בית המקדש שעליו הורה המלך יהואש, כפי שמסופר במקרא בספר מלכים. תקופת מלכותו של יהואש מתוארכת לשנים 836–797 לפני הספירה.

החשיבות שייחסו החוקרים לכתובת עם הצגתה נבעה מכך שמדובר לכאורה בממצא הארכאולוגי הראשון המאשר את קיומו של בית המקדש הראשון ושל אירוע בדיוק כפי שתואר במקרא. "כתובת יהואש" נראתה כמו גילוי בעל חשיבות דומה לזו של מצבת מישע.

להלן הכתובת בכתב עברי עכשווי. השלמות מופיעות בין הסוגריים המרובעים:
 [א]חזיהו מ[לך] ...[י]
 הדה ואעש את ה[...]
 ה כאשר נמלאה נ[ד]
 בת לב אש בארץ ובמד
 בר ובכל ערי יהדה ל
 תת-כסף הקדשם לרב
 לקנת אבן מחצב ובר
 שם ונחשת אדם לעשת
 במלאכה באמנה ואעש
 את בדק הבית והקרת ס
 בב ואת היצע והשבכ
 ם והלולם והגרעת וה
 דלתת והיה הים הזה
 לעדת כי תצלח המלאכה
 יצו יהוה את עמו בברכה

מהימנות הכתובת
לפי המדווח התגלתה הכתובת ממזרח להר הבית בירושלים, והגיעה לידיו של סוחר העתיקות הירושלמי חסאן עקילאן, אשר העביר אותה לאספן העתיקות עודד גולן.

קדמוניותה של הכתובת, ושל גלוסקמת יעקב אחי ישו שהתגלתה יחד עמה, אושרה בשנת 2001 על ידי הגאולוגים שמעון אילני ואמנון רוזנפלד מהמכון הגאולוגי לארכיאומטריה ולמיקרוסקופיה בירושלים, שקבעו שהכתובת מקורית ואינה זיוף; למסקנה זהה הגיעו במעבדות של מוזיאון ROM בטורונטו ובמעבדות 'בטא אנליטיק' לתיארוך איזוטופי בפלורידה.

מעבדות מוזיאון ישראל בירושלים, שבדקו את כתובת יהואש בשנת 2002, לא שללו את קדמוניותה אך לא הגיעו למסקנות חד-משמעיות לגבי גיל הכתובת..

בתחילת שנת 2003 הקימה רשות העתיקות שתי ועדות מומחים במטרה לבדוק את האבן עצמה ואת תוכן הכתובת שעליה, וכן לבדיקת כתובת גלוסקמת יעקב אחי ישו:

 "ועדת הכתב", שהורכבה ממומחים בתחום הכתבים הקדומים והשפות הקדומות, ותפקידה היה לבדוק האם הכתב ותוכנו מתאימים לעברית והארמית שהיו נהוגות בתקופה אליה מתייחסות הכתובות.
 "ועדת החומר", שמנתה מומחים בתחום החומר (גאולוגים, כימאים), ותפקידה היה לבדוק את החומר ממנו עשויים הממצאים, את הפטינה וכל חומר נוסף שנמצא על גבי הממצאים.

מטרת הוועדות הייתה למסור חוות דעת רשמית באשר לאותנטיות של שני הממצאים, לאור הרגישות הפוליטית והדתית שהתעוררה סביבן: על פי הצהרת רשות העתיקות, הסיבה להקמת הוועדות הייתה ששני הממצאים מעוררי העניין לא התגלו בחפירה ארכאולוגית מסודרת, והעניין בהם "חייב את רשות העתיקות האחראית על כל ענייני העתיקות בישראל לנקוט יוזמה, לבדוק את הממצאים ולקבוע לגביהן עמדה". הנחת היסוד של הרשות הייתה כי יש להתייחס לכל חפץ שלא נתגלה בחפירה מסודרת כאל חפץ מזויף.

האבן שעליה "כתובת יהואש" נשברה במהלך העברתה מידי עודד גולן לרשות העתיקות לשם בדיקתה. במקביל לעבודת הוועדות החלו להופיע דיווחים בתקשורת לפיהם מדובר בממצא מזויף.

ב-15 ביוני 2003 התכנסו שתי הוועדות וניסחו הודעה משותפת שעל-פיה שני הממצאים השנויים במחלוקת, כתובת יהואש וגלוסקמת אחי ישו, מזויפים. ב-18 ביוני 2003 ערכה רשות העתיקות מסיבת עיתונאים שבה סיכמה את עבודת הוועדות ואת מסקנותיהן.

למסקנה זהה הגיע אד גרינשטיין, פרופסור למקרא מאוניברסיטת תל אביב; גרינשטיין טען שמצא אנכרוניזמים בלשונה של הכתובת, שהבולט שבהם הוא השימוש בביטוי "בדק הבית". בכתובת אומר כביכול יהואש "ואעש את בדק הבית", בעוד שבלשון המקרא (בניגוד לעברית המודרנית) "בדק בית" פירושו סדקים בקירות שיש לתקנם, ולא עבודת התיקון עצמה (ראו : "והם יחזקו את-בדק הבית לכל אשר-ימצא שם בדק").

מאידך, גם לאחר מסקנותיה הרשמיות של רשות העתיקות כתבו מספר מומחים כי קשה לקבוע בוודאות כי הכתובת מזויפת, בהם פרופ' חיים כהן מאוניברסיטת בן-גוריון שחקר את הכתובת במשך כשלוש שנים, וטען כי: .

בעקבות הפרשה פתחה משטרת ישראל בחקירה והוגשו כתבי אישום נגד גולן וארבעה סוחרי עתיקות נוספים באשמת זיוף הכתובת וממצאים נוספים (ביניהם גלוסקמת אחי ישו). במרץ 2012 זיכה בית המשפט את גולן מחמת הספק מן האישומים. השופט אהרן פרקש כתב בפסק דינו: "סיכומו של דבר הוא כי לא ניתן לקבוע כי הכתובת מזויפת אף לא על פי השפה והלשון". (סעיף 453) אך מצד שני קבע השופט כי "החשדות שהתעוררו כלפי גולן במיוחד, על דרך התנהלותו והתנהגותו ביחס לכל העובדות שפורטו באישומים, העלו תהיות רבות והפנו אצבע מאשימה כלפיו. לגולן גם לא תמיד היו הסברים מניחים את הדעת ביחס אליהן." (סעיף 1293) אך הדגיש שאין בממצאים ובחוות הדעת שניתנו כדי לקבוע בוודאות הנדרשת במשפט הפלילי כי הלוח הוא זיוף. (סעיף 1297)

 ראו גם 
 רשימת ממצאים מרכזיים בארכאולוגיה מקראית

לקריאה נוספת
 אביגדור ויקטור הורביץ, כתובת יהואש תחת זכוכית מגדלת, בית מקרא 49, א, 2003 (תשסד), עמ' 89–102
 דוד ענבר, "כתובת יהואש" - מקורית או מזויפת???, א.ב.; חדשות השומרונים 830-832, 2003 (תשסג), עמ' 31–43
 דוד טלשיר, האם כתובת יהואש אמיתית? בחינה פילולוגית, לשוננו לעם נד, א (תשסג-תשסד), עמ' 3–10
 Ilani, S., Rosenfeld. A., Dvorachek, M., Archaeometry of a stone tablet with Hebrew inscription referring to repair of the House, Israel Geological Survey Current Research 13, 2002, pp. 109-116.
Sasson, Victor, Philological and Textual Observations on the Controversial King Jehoash Inscription, Ugarit-Forschungen' 35, 2003, pp. 573-87.
 Goren, Y., Ayalon, A., Bar-Mathews, M., Shilman, B., Authenticity examination of the Jehoash inscriptionת Journal of the Institute of Archaeology of Tel Aviv University 31, 2004, pp. 3-16
 Lemaire, A., A re-examination of the inscribed pomegranate: A rejoinder, Israel Exploration Journal 56 (2), 2006, pp. 167-174.
 Rosenfeld, A. and Ilani, S., On the patina and stable-isotope analyses of the Ivory pomegranate (Appendix), Israel Exploration Journal 56 (2), 2006, pp. 175-177
 Ilani, S., Rosenfeld, A., Feldman, H.R., Krumbein, W.E., Kronfeld, J., Archaeometric analysis of the Jehoash Inscription tablet, Journal of Archaeological Science 35, 2008, pp. 2966-2972
 Cohen, Chaim, Biblical Hebrew Philology in the Light of Research on the New Yeho’ash Royal Building Inscription, in New Seals and Inscriptions, Hebrew, Idumean and Cuneiform, ed. by Meir Lubetski (Hebrew Bible Monographs, 8), Sheffield: Sheffield Phoenix Press, 2007, 222-84.

קישורים חיצוניים
 דוח מסכם לעבודת וועדת הבדיקה שהסמיך מנהל רשות העתיקות, אתר רשות העתיקות





 מאמר על הפרשה באתר Biblical Archaeology Review
 מסמך פסק הדין המלא באתר חדשות המחלקה הראשונה של יואב יצחק (עיתונאי)
 אלי אשד, פרשת כתובת יהואש: החלק הראשון -זיופים ארכאולוגיים בהיסטוריה, יקום תרבות, 16 בספטמבר 2012.


הערות שוליים

יהואש
יהואש