אסא כשר

אסא כשר (נולד ב-6 ביוני 1940) הוא פרופסור אמריטוס לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב העוסק בפרגמטיקה של השפה ובאתיקה מקצועית. הוא זכה בפרס ישראל לפילוסופיה והיה ממחברי "רוח צה"ל".

קורות חיים
אסא כשר נולד בירושלים לסופר שמעון כשר, בנו של הרב מנחם מנדל כשר, ולצפורה, בתו של הרב יעקב רבינוביץ', רבה של רוגולי, בנו של הרב צבי יהודה רבינוביץ' תאומים. אחיו הוא פרופסור רימון כשר. בצעירותו היה מקורב במיוחד לסבו, הרב מנחם מנדל כשר, ועזר בעריכת כתביו.

כשר למד בתיכון עירוני א' תל אביב, ואת שירותו הצבאי עשה ביחידה של אגף המודיעין שהייתה מסונפת לממר"ם.
הוא למד מתמטיקה באוניברסיטה העברית במסגרת העתודה האקדמית, ובשנת 1963 סיים תואר שני במתמטיקה, מתמטיקה שימושית, והיסטוריה ופילוסופיה של המדעים. את עבודת הגמר עשה בהנחיית פרופסור מיכאל רבין. בשנת 1964 החל לעבוד כמדריך במתמטיקה באוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1971 סיים את עבודת הדוקטורט, שעסקה בפילוסופיה של השפה, בהנחייתו של פרופסור יהושע בר-הלל. באותה שנה יצא לארצות הברית לשנת מחקר והוראה באוניברסיטת טקסס באוסטין כמלגאי פולברייט. בשנת 1975 מונה לפרופסור חבר באוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1979 מונה לפרופסור מן המניין.

כשר חיבר כמאה וחמישים פרסומים מדעיים. בשנת 1971 ייסד עם אלכס בלום את הרבעון הישראלי "Philosophia", שאותו ערך עד 1975 לצד בלום, ומאז ועד 2022 שימש כעורכו הראשי. בשנת 2022 הופסקה כהונתו כעורך כתב העת לאחר שפורסמו בו מאמרים בעלי תוכן אנטישמי, והופסק הזיהוי של כתב העת עם ישראלכותרת המשנה של כתב העת כעת היא "A Global Journal of Philosophy" לאחר שבעבר היא הייתה "Philosophical Quarterly of Israel". כאן: . הוא מכהן כעורך מדעי הרוח של המהדורה השנייה של "האנציקלופדיה העברית" וכחבר מערכת בכתב העת הבין-לאומי "Journal of Military Ethics". הוא זוכה פרס יצחק שדה לספרות צבאית על ספרו "אתיקה צבאית". כמו כן, היה בעל טורים קבועים בעיתונים "מעריב" ו"תל אביב".

בשנת תש"ס (2000) הוענק לו פרס ישראל לחקר הפילוסופיה הכללית, פרס בו זכה גם סבו ארבעים שנה קודם לכן. כיום הוא מופקד על הקתדרה לאתיקה מקצועית ולפילוסופיה של הפרקטיקה, וקודם לכן כיהן כראש הקתדרה לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. משמש כסגן יו"ר המרכז לאתיקה בירושלים.

 פעילות ציבורית 
ממוזער|250px|שמאל|אסא כשר בבית התפוצות, 2017

בשנות ה-90 היה כשר שותף לחיבור "רוח צה"ל", הקוד האתי של צבא ההגנה לישראל. הקוד יונק את ערכיו ממורשת ישראל, ערכי המוסר של היהדות, ערכי הדמוקרטיה וכללי המשפט הבין-לאומי.

בעקבות אירועי האינתיפאדה השנייה חיברה ועדה, ביחד עם כשר, מסמך העוסק בסוגיות מוסריות הייחודיות למצב של עימות מוגבל המתנהל בשטחים מאוכלסים. ביחד עם האלוף עמוס ידלין חיבר כשר מאמר המציג נימוקים מוסריים לסיכולים הממוקדים נגד פעילי טרור. בית המשפט העליון התייחס, בין היתר, למסמך זה בפסק הדין שעסק בחוקיות השימוש באמצעי זה בשטחים.

כשר היה חבר בוועדות ציבוריות שונות, והיה יו"ר של אחדות מהן. בשנת 2005 הגישה את המלצותיה ועדה בראשותו הוועדה לגיבוש האתיקה של הפצת מידע על ניירות ערך באמצעות האינטרנט.

בין השנים 2000–2005 שימש כיו"ר ועדת המשנה הפילוסופית/ערכית בוועדה לענייני החולה הנוטה למות.

בנובמבר 2006 הוזמן כשר להופיע בפני ועדת וינוגרד לחקירת אירועי מלחמת לבנון השנייה, כעד מומחה בנושאי אתיקה צבאית. כשר נשאל על סוגיות מוסריות שונות, כגון הלגיטימציה של היציאה למלחמה בנסיבות הקיימות, חוקיות הירי על מחסני תחמושת המוסתרים בתוך בניינים רבי-קומות, ושאלות שונות הנוגעות למידת הטמעת ערכי צה"ל בצבא.

בין 2003 ל-2006 היה חבר ב"וועדה להכנת כללי אתיקה לחברי הכנסת", בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס יצחק זמיר. ההמלצות הוגשו לכנסת בדצמבר 2006.

בתחילת ינואר 2007 הגישה את המלצותיה ועדה בראשותו שמונתה על ידי מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו לשם בדיקת הופעתה של פרסומת סמויה בתוכניות טלוויזיה.

בין השנים 2008–2012 היה חבר בוועדת שמגר שעסקה בקביעת עקרונות לניהול משא ומתן לפדיון שבויים ונעדרים.

ביוני 2017 פורסם מסמך שחיבר לבקשת שר החינוך נפתלי בנט, המסדיר ומגביל פעילות פוליטית והתבטאויות פוליטיות של מרצים. ההצעה נתקלה בביקורת חריפה. תוך יום מפרסום המסמך, חתמו כאלף מרצים על עצומה בה הם מתחייבים להתעלם מן המסמך, בטענה שאין לשלטון זכות להתערב בהתבטאויות באקדמיה.

 השקפתו 
250px|ממוזער|שמאל|אסא כשר באירוע "שבתרבות" בקריית אונו עם אבי בטלהיים

בשנות ה-70 הוריד כשר את הכיפה כדי לבדל את עצמו מאנשי גוש אמונים.

ב-1992 הוצב במקום ה-110 ברשימת מרצ לבחירות לכנסת השלוש עשרה, בבחירות לכנסת הארבע עשרה בשנת 1996 הוצב במקום ה-105. לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע בשנת 2021 הצטרף למפלגת ותיקי ישראל בראשותו של דני יתום.

עיסוקו של כשר באתיקה צבאית משך ביקורת ציבורית. בעקבות כתבה שפורסמה ב-1997 ב"ידיעות אחרונות", בה נטען כי הוא מגן באופן בלתי ביקורתי על ה"ממסד הצבאי" ומציג עצמו כדובר של ההורים השכולים, כשר הגיש תביעת דיבה נגד מי שצוטטו בכתבה כמי שאמרו את הדברים. הנתבעים טענו בבית המשפט שדבריהם המהותיים הוצאו מהקשרם וסולפו על ידי העיתונאי, ולחלופין שאמרו את הדברים במסגרת ויכוח אקדמי לגיטימי. שופטת בית משפט השלום דחתה את התביעה. כשר הגיש ערעור לבית המשפט המחוזי, ומשך אותו כשהנתבעים הסכימו להתנצל על הדברים שאמרו, ב"ידיעות אחרונות" וב"הארץ".

יש שטענו כי כתיבתו פועלת במסגרת מסורת פילוסופיית השפה הרגילה, המצמצמת את עיסוקה להנהרת מושגים המשמשים בשפה מבלי לבחון את הקשרם הממסדי והחברתי ואת תוקפם המוסרי, ובכך גם היא משוללת תוקף מוסרי.

ביוני 2014 מחה כשר על מדיניות היד הקפוצה של צה"ל בכל הנוגע לחלוקת אותות לחימה, ובמפגש עם חברי פורום "רצועת הביטחון מלחמה ללא שם" הסכים שיש להעניק אות לחימה לחיילים שלחמו בלבנון מיוני 1982 עד מאי 2000.

לאחר פרשת אלאור אזריה גיבה את תגובת פיקוד צה"ל וסבר כי השסע בעם מדומה וגינה את אלה שתקפו את בית הדין הצבאי. בעקבות מתן פסק הדין בערעורו של אזריה אמר כשר שהעונש שנגזר על אזריה מקל מדי, ומשקף "פגיעה בקוד האתי ובערכים של חיי אדם וטוהר הנשק".

באפריל 2020 מתח כשר ביקורת על התנהלות משרד הבריאות והממשלה במהלך משבר הקורונה. בריאיון שנערך עמו התייחס כשר לסוגיות מוסריות, אתיות וערכיות שהתעוררו במהלך המשבר.

ב-2020 הצטרף למועצת החרום הציבורית למשבר הקורונה ומתח ביקורת על חיסון ילדים נגד קוביד-19 שמטרתו להגן על מבוגרים.

ב-2022, לאחר פרסום תוצאות הבחירות לכנסת ה-25 בהן ניצח גוש הימין ומפלגות המגזר החרדי והדתי לאומי זכו בכמחצית המנדטים של גוש הימין, פרסם כשר פוסט בפייסבוק ובו מתח ביקורת קשה על המגזר החרדי ועל המגזר הדתי לאומי לפיה חלו שני שינויים מהותיים בעם היהודי בישראל, שתי "מוטציות". האחת של חיי טפילות על חשבון אחרים, והשנייה שמקדשת את הקרקע ללא חמלה ומוסר. הפוסט הוסר מפייסבוק באותו יום בעקבות תלונות משתמשים.

בקיץ 2023 ניסח כשר את מסמך "ט"ו העיקרים של היהדות הליברלית", שבו הוא מאמץ ערכים ועקרונות כמו "חירות", "שוויון" ו"דמוקרטיה", שלדבריו הם מהותיים להגדרתו של האדם היהודי כמוסרי וחופשי על פי התפישה הליברלית.

ב-6 באוקטובר 2023 אמר בהפגנה נגד הממשלה: "אנחנו לא מחפשים את האחדות עם האויב, בתקופת מלחמה אנחנו נלחמים נגדו".

במהלך מלחמת חרבות ברזל, התבטא כשר כנגד ציבור המתנחלים על רקע אחוז הנפילות הגבוה בקרבם, כינה אותם "טבעת עכורה" ועורר סערה.

 משפחתו 
רעייתו, נעמי כשר, היא דוקטור המלמדת פילוסופיה במכללה האקדמית תל אביב-יפו ובאוניברסיטת חיפה, ומתמחה בהגותו של פרופ' ישעיהו ליבוביץ.

לאסא ונעמי כשר נולדו שלושה ילדים והם מתגוררים ברמת גן. בכורם יהורז, שהיה מפקד פלוגה בדרגת רב-סרן בחיל השריון, נהרג בתאונה בעת טיול בסיני ב-5 באוקטובר 1991. כשר הקים את "עמותת יהורז" להנצחת זכר בנו, במסגרתה תרמה משפחתו מועדון סגל וספריות לגדוד שבו שירת בנו, וכן קרן פרסים וקורס על "מדע, טכנולוגיה ומוסר" בטכניון. לזכרו נבנה פסל, נכתבו שתי יצירות מוזיקליות, יצאו לאור ספרים אחדים, בהם על "מידות ורגשות" ועל "אתיקה צבאית", ונערכו הרצאות וקונצרטים.
בתו, שירית כשר, פעילה חברתית וציבורית, משנה למנכ"ל מטה משפחות החטופים והנעדרים, מנהלת בכירה, דירקטורית ויועצת אסטרטגית־פיננסית ישראלית, ובנו, אבשלום כשר, מנהל השקעות. הם מתגוררים ברמת גן. 

ספריו
לוגיקה ובלשנות
רוח איש – עם עובד
דרך הרוח
ספר קטן על משמעות החיים – הוצאת הקיבוץ המאוחד ועמותת יהורז
אתיקה צבאית – הוצאת משרד הביטחון
יהדות ואלילות – הוצאת משרד הביטחון
אתיקה ישראלית – בביטחון, בפוליטיקה, באקדמיה ועוד, כתר ספרים, 2022
עוד על אתיקה ישראלית – ברפואה, בחינוך, בעסקים ובתחומים נוספים, כתר ספרים, 2023
ספר הנוכחות: על המקום האמיתי של המתים בתוך חיינו, כתר ספרים, 2025

בעריכתו:
מידות ורגשות – הוצאת עמותת יהורז
משמעות החיים – הוצאת הקיבוץ המאוחד ועמותת יהורז
ספר ישעיהו ליבוביץ
מוסר והשכל
פרגמטיקה – שישה כרכים (אנגלית)
השפה במוקד (אנגלית)
המפנה החומסקיאני לכבוד נועם חומסקי (אנגלית)
מבואות לאתיקה א המרכז לאתיקה ירושלים והוצאת מאגנס
עיונים באתיקה 1 המרכז לאתיקה ירושלים והוצאת מאגנס

לקריאה נוספת
 ורד לוי-ברזילי, 17 שיחות עם אסא כשר, הוצאת כנרת זמורה-ביתן
 ניב גולדשטיין, ישעיהו ליבוביץ ואסא כשר – על דת, פוליטיקה ומוסר, רסלינג, 2011
 גדי בלום וניר חפץ, אתיקה ומוסר – אסא כשר, ישראן לאן – 18 שיחות עם האנשים שמעצבים את פני המדינה, ידיעות אחרונות ספרי חמד, תל אביב, 2008, עמודים 323–354.

קישורים חיצוניים

 עמוד הבית של אסא כשר, באוניברסיטת תל אביב









ראיונות:
 בני באוור, טל וולפסון, מממר"ם ועד רוח צה"ל 







 דן גבע, ריאיון עם פרופסור אסא כשר, "תקריב" 11, נובמבר 2015
 דפנה לוי, ריאיון אישי עם אסא כשר בפודקאסט ״על החיים ועל המוות״, 6 במאי 2022



מכּתביו:
 צללים תאולוגיים, פרשנות של הדת היהודית, מתוך "ספר ישעיהו ליבוביץ".
 "פאראדוכס, סימן שאלה", מאמר על לוגיקה ופילוסופיה יהודית
 מגילת האחריות – הכרזת הילדים על עתידה של מדינת ישראל, מתוך דעות 37, אייר תשס"ח באתר נאמני תורה ועבודה


 "מהי אתיקה מקצועית", מתוך סוגיות אתיות במקצועות הייעוץ והטיפול הנפשי, עורכים גבי שפלר, יהודית אכמון, גבריאל וייל, י"ל מגנס, 1993.
 מדינה יהודית ודמוקרטית כראוי: סיכום-ביניים, משפט ועסקים, כרך יד.
 אסא כשר ועמוס ידלין "חיי אדם בלחימה בטרור – תגובות על המאמר "דילמת הסיכון" של מייקל וולצר", משפט ועסקים, כרך יז.
 עלי בוקשפן ואסא כשר "אתיקה בחברות עסקיות: שיקולים משפטיים ומוסריים", משפט ועסקים, כרך ב.
 בין ציות למשמעת: בין חוק לאתיקה, באתר צה"ל


הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פילוסופים של הלשון
קטגוריה:פילוסופים של המוסר
קטגוריה:פילוסופים ישראלים
קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לפילוסופיה
קטגוריה:זוכי פרס יצחק שדה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: פילוסופיה
אסא
קטגוריה:משפחת רבינוביץ'-תאומים
קטגוריה:יוצאים בשאלה
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי העתודה האקדמית
קטגוריה:חיילי ממר"ם
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי תוכנית פולברייט ישראלים
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:פעילי מרצ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940