הסדר מרכז

הסדר מרכז (שתי המילים מבוטאות במלעיל) הוא מסגרת השירות הצבאי המקוצר של תלמידי ישיבות גבוהות ציוניות שאינן ישיבות הסדר.

מקור השם מישיבת מרכז הרב, שם הופעל לראשונה ההסדר וגם כיום הוא מאושר דרכה. השירות יכול להיות מיושם בכל ישיבה שהוגדרה כישיבה גבוהה וחפצה להצטרף להסדר בתיאום עם ישיבת מרכז הרב. בראש התוכנית עומד הרב יהושע מגנס.

היסטוריה
על התחלת הסדר מרכז סיפר הרב יעקב אריאל שבעקבות מבצע קדש, חלק מבחורי הישיבה במרכז הרב הביעו חוסר נוחות מכך שהם לא שותפים ללחימה. בעקבות זאת, הרב צבי יהודה קוק ניהל משא ומתן עם הצבא, והמחזור הראשון של הסדר מרכז התגייס כשנתיים אחרי מבצע קדש. המגויסים עברו אימון בסיסי בלבד ולא עברו אימונים של יחידות שדה קרביות.

בשנות ה-60 נוסד מסלול מקוצר של כשלושה חודשים בתמיכתו של חבר הכנסת בנימין שחור, שאליו התגייסו תלמידי הישיבה בהם הרב יצחק בן שחר, הרב ירחמיאל ויס ואחרים, השתלבו ביחידות הלוחמות של צה"ל ולחמו במלחמת ששת הימים.עולם קטן גיליון 497 תשע"ה 2015

לאחר מלחמת יום הכיפורים התלבט אברהם שרייבר, שלמד אז בישיבת מרכז הרב, יחד עם מספר בחורים מהישיבה בשאלת הגיוס. אברהם שרייבר העלה רעיון בפני הרב צבי יהודה והרב נתן לו את ברכת הדרך ליישום הרעיון.  אברהם שרייבר פנה בכתב אל מי שהיה שר הביטחון משה דיין ואל זבולון המר. זבולון המר הציע את הרעיון בפני אלוף-משנה יצחק רוזן, הפוקד הראשי, והלה זימן את אברהם שרייבר אליו לאחר שברר עימו מי המועמדים המיועדים להתגייס. בשל גילו הצעיר של אברהם שרייבר חשש הוא להיפגש לבדו עם אלוף-משנה רוזן, וביקש מחברו הבוגר יותר, אליקים לבנון, להצטרף אליו לפגישה. שניהם יחד נפגשו עם אלוף-משנה רוזן ששאל אותם מה דעת הרב צבי יהודה, ראש הישיבה באשר להצעה. אברהם שרייבר השיב לו כי אם הרב היה מתנגד שניהם לא היו מגיעים לפגישה. הבחורים ביקשו מראש מרכז גיוס צה"ל להתגייס לחצי שנה ואחר כך לחזור לישיבה והתנו זאת בכך שיהיה רק גיוס לקרבי, ובקשתם התקבלה. כחודשיים לאחר הפגישה גויס אברהם שרייבר (גיוס מאי 1974) לשירות צבאי מקוצר יחד עם אליעזר גוטמן. הרב אליקים לבנון גויס שלושה חודשים לאחר מכן, שכן בזמן הגיוס הראשוני, נולד לו בן. 

מאוחר יותר פנה הרב לבנון אל הרב צבי יהודה הכהן קוק וסיפר לו על ההסכם שקיבלו. הרב צבי יהודה אמר לו ש"לא מצווה לפרסם" את דבר קיום ההסדר, כיוון שאז מצב התורה היה ירוד והוא רצה שיישארו יותר ללמוד. (צריך מקור)

השירות
מסגרת "הסדר מרכז" מיועדת לתלמידי ישיבות מגיל 22 ואילך שדחו עד עתה את שירותם הצבאי בתור תלמידי ישיבות שתורתם אומנותם. ההסדר הוא כזה שבחור הישיבה מתגייס לצה"ל, ולאחר שירות מקוצר בצבא נדחה המשך שירותו על מנת שיוכל לחזור ללמוד בישיבה. בעבר הונהגו הסדרים שונים לגבי השחרור הסופי של החיילים מן התוכנית, שהיו תלויים במצבם המשפחתי, אך בשנת 2010 הוחלט שחייל ששירת במסגרת "הסדר מרכז" ישוחרר מחובותיו כלפי הצבא כאשר יגיע לגיל 26 בכל מקרה. בשנים האחרונות התנאים שונו, וישנם קריטריונים אחרים לכך.

נכון ל-2019, לאחר סיום השירות הפעיל (אם לא הוחלט לשחררו מיד בסוף השירות הפעיל בעקבות המצב המשפחתי) החייל יהיה במעמד דח"ש. תקופת הדח"ש מסתיימת כאשר עוברים 17 חודשים מיום הגיוס. בסיום תקופת הדח"ש החייל משתחרר מצה"ל. חייל ששירת 17 חודש משתחרר מיד בסוף השירות הפעיל ללא צורך בתקופת דח"ש, שכן השחרור הסופי מהתוכנית הוא 17 חודשים מיום הגיוס.

משך השירות תלוי ביחידה שאליה בוחר החייל להתגייס.

חייל שרוצה להאריך את משך שירותו הפעיל צריך להחתים את הישיבה, את איגוד הישיבות הגבוהות, ואת המפקד הישיר של החייל בדרגת סגן אלוף על טופס הארכת שירות פעיל. בטופס הוא צריך לכתוב את התאריך שבו הוא רוצה לסיים את השירות הפעיל.

+
הבדלים בין מסגרות שירות שונות עבור תלמידי ישיבות  הסדר רגיל  חוק טל  הסדר מרכזגיל מינימום סוף שיעור א'  גיל 22   שיעור ד' או גיל 22 (לתוכנית של 6 חודשים בתותחנים – גיל 23)מעמד לפני השירות של"ת  תורתו אומנותו   תורתו אומנותושיבוצים ליחידות שיבוץ על ידי מדור בני"ש ברוטציה בין הישיבות  שיבוץ כלל צה"לי, ניתן לבקש שירות לא קרבי  החייל משובץ לתוכנית שאליה הוא משויךאורך השירות בפועל 17 חודשים  17 חודשים  תלוי באופי השירותמעמד לאחר השירות של"ת אזרח חופשי   הסדר מרכזשחרור סופי 4 שנים לאחר ההתחיילות  בתום השירות   בעבר גיל 26, כיום 17 חודשים מיום הגיוסמענק שחרור והטבות נוספות נחשב כשירות של שלוש שנים   נחשב כשירות של 16 חודשים   מי שלא משרת 12 חודשים לא מקבל מענק שחרור והטבות של חיילים

כיום השירות מופעל על ידי ישיבת מרכז הרב ומרבית תלמידי הישיבה מתגייסים דרך שירות זה. השירות בישיבה מופעל גם לשאר הישיבות הגבוהות מהציונות הדתית בהן: ישיבת בית אל, ישיבת אלון מורה, ישיבת הר המור, ישיבת מצפה רמון, ישיבת שבי חברון, ישיבת תורת החיים, ישיבת מעלה אליהו, ישיבת עטרת נחמיה, ישיבת עטרת ירושלים, ישיבת נתיבות ישראל בבת ים, ישיבת לנתיבות ישראל, ישיבת איילת השחר, ישיבת קדומים, ישיבת עטרת מרדכי צפת ועוד.

שונות
בשנת 1988 ראשי ישיבות ההסדר ראו בדאגה את המגמה של הצטרפות רבים מבוגרי הישיבות התיכוניות למסגרת "הסדר מרכז" והידלדלות שורות תלמידיהם, ולכן השפיעו על רשויות צה"ל למנוע את האפשרות להתגייס לצבא לפני גיל 22 במסגרת "הסדר מרכז", דבר שהביא לכך שצעירים שרצו להקדים את גיל גיוסם עברו למסגרת של ישיבות הסדר.

ראו גם
 תורתו אומנותו
 דחיית שירות
 ישיבת הסדר

קישורים חיצוניים
 דו"ח הוועדה לגיבוש ההסדר הראוי בנושא גיוס בני ישיבות בראשות השופט טל, אתר הכנסת

 הערות שוליים 

קטגוריה:גיוס בני ישיבות לצה"ל
קטגוריה:ציונות דתית
קטגוריה:ישיבת מרכז הרב