ירושלים של זהב

"ירושלים של זהב" הוא שיר על ירושלים שחובר והולחן על ידי נעמי שמר, ובוצע במקור בידי שולי נתן. השיר היה אחד מרגעי השיא בקריירה המוזיקלית של שמר ונחשב לאחד השירים האהובים ביותר בקרב הציבור הישראלי והיהודי העולמי, ובשנת 1998, הוא זכה במקום הראשון במצעד שירי היובל אותו ערך קול ישראל. השיר הוא גם אחד מהפזמונים הישראליים המפורסמים בעולם כולו, לצד "הללויה" ו"הבה נגילה".

כתיבת השיר
השיר נכתב ביוזמת טדי קולק, שכיהן באותה עת כראש עיריית ירושלים. קולק ביקש להזמין שיר חדש המוקדש לירושלים, שיוצג בפסטיבל הזמר והפזמון לשנת תשכ"ז (1967), שנערך במוצאי יום העצמאות בבנייני האומה בירושלים. לצורך כך פנה לגיל אלדמע, מעורכי הפסטיבל, שהציע את המשוררת נעמי שמר לכתיבת השיר. שמר היססה תחילה מחשש שלא תוכל ליצור תחת לחץ, אך אלדמע עודד אותה לכתוב רק אם תרגיש השראה. כעבור זמן קצר שלחה אליו שמר את התווים לשיר "ירושלים של זהב".

שם השיר נלקח מתכשיט המוזכר בספרות חז"ל, עליו הייתה חקוקה תמונת ירושלים. מילות השיר מתארות את מצב העיר ערב מלחמת ששת הימים, עת הייתה חצויה בחומה שהפרידה בין ישראל לירדן ונודעה כ"". השיר מתייחס לחוסר הגישה של יהודים אל הר הבית, הכותל המערבי ובית העלמין בהר הזיתים, ומכיל רמזים מקראיים למגילת איכה, כגון "העיר אשר בדד יושבת" ו"איכה יבשו בורות המים". זיקה זו העניקה לשיר גוון של קינה.

לחן השיר נשען על ניגונים חסידיים ומשלב השפעות של שירי עם בסקיים, וכן זיקה לטעמי המקרא. מילותיו נושאות השראה משירת תור הזהב של יהדות ספרד, ובהן הדהוד לשירו של רבי יהודה הלוי "ציון הלא תשאלי" במשפט "לכל שירייך אני כינור".

שמר כתבה בתחילה שני בתים בלבד – הפותח ב"אוויר הרים צלול כיין" והשלישי "אך בבואי היום לשיר לך". בעקבות הערתה של רבקה מיכאלי, כי חסרה התייחסות לעיר העתיקה, הוסיפה שמר את הבית השני, "איכה יבשו בורות המים".

לביצוע השיר נבחרה הזמרת הצעירה שולי נתן, לאחר שבתּה של שמר, ללי, שמעה אותה בתוכנית "תשואות ראשונות" ב"קול ישראל". אף על פי שמארגני הפסטיבל הסתייגו מהבחירה בזמרת אלמונית, שמר התנתה את השתתפות השיר בכך שנתן תבצע אותו.

"ירושלים של זהב" הוצג בפסטיבל וזכה להצלחה רבה; שירת הקהל ברגעי הסיום נחרתה בזיכרון הציבורי, אף שהשיר הושמע מחוץ לתחרות הרשמית. שמר עצמה ביצעה אותו מאוחר יותר, והקליטו אותו עשרות אמנים בישראל ובעולם, בהם עפרה חזה, יפה ירקוני ורן אלירן. לפי נתוני אקו"ם, נוצרו לשיר למעלה מ־500 גרסאות, והוא תורגם לשפות רבות, בהן אספרנטו, ספרדית ויידיש. גרסה לשיר הופיעה גם בסיום סרטו של סטיבן ספילברג, "רשימת שינדלר", בביצוע מקהלה.

השיר נבחר למקום הראשון ב"מצעד שירי היובל" שערך "קול ישראל" בשנת 1998, ולמקום הראשון גם ב"שיר השישים", תחרות שערכו הערוץ הראשון ורשת גימל במסגרת חגיגות השישים למדינת ישראל בשנת 2008. הוא דורג במקום השני ב"מצעד חיילי צה"ל לשנת השישים" של גלי צה"ל וב"מצעד של המדינה" של שידורי קשת בערוץ 2.

השפעת השיר על רקע מלחמת ששת הימים
שמאל|ממוזער|250px|מברק מטדי קולק עם הבקשה להוסיף לשיר בית חדש
ממוזער|המחברת עם מילות הבית שנוסף בתצוגה בספריה הלאומית
ב-22 במאי 1967 סגרה מצרים את מצרי טיראן בפני שיט ישראלי. נעמי שמר כתבה את השיר לקראת יום העצמאות כשברקע כבר נשבו רוחות מלחמה. ב-19 השנים מאז תש"ח לא נכתבו שירים שמזכירים את אובדן העיר העתיקה של ירושלים, והשיר הושמע שוב ושוב ברדיו בשבועיים שקדמו לפרוץ מלחמת ששת הימים. לפי טענה שהועלתה לימים, השיר הביא למודעות הציבורית את משמעות ירושלים והעיר העתיקה. בכתבה של עמיתה, הפזמונאי וחוקר התרבות דן אלמגור, הוא מאשר עדויות ששמע אישית מפי אלופי צבא שכיהנו במטכ"ל באותה תקופה, שלפני הופעת השיר לא הייתה קיימת במוצב הפיקוד העליון של צה"ל תוכנית פעולה צבאית לכיבוש העיר העתיקה. לא מן הנמנע שהשיר שהושמע שוב ושוב בתקופה שקדמה למלחמה, תרם לשיקולים ולקבלת ההחלטות הנוגעות ללוחמה בירושלים ולכיבושה, על המשתמע מכך. שלושה שבועות לאחר הופעת הבכורה של השיר בפסטיבל, פרצה מלחמת ששת הימים, שבמהלכה אוחדו שני חלקי ירושלים.

הזמר מאיר אריאל לחם במלחמה הזאת כאיש מילואים בגדוד הצנחנים שפרץ את הדרך לעיר העתיקה. בלילה שבין 5 ל-6 ביוני, בבניין מוזיאון רוקפלר שזה עתה נכבש, מותש מהקרב שבו נפלו חבריו וכדורים פגעו בקסדה ובמימיה שלו עצמו, הוא שמע מאיזו פינה את קולה של שולי נתן ברדיו. בליבו עלתה שורה אחרת לפזמון החוזר - "ירושלים של ברזל ושל עופרת ושל שחור". בהמשך הוא כתב את השיר ירושלים של ברזל.

נעמי שמר סיפרה שבזמן שהייתה בסיני עם להקה צבאית היא שמעה ברדיו את הצנחנים השרים את שירה ליד הכותל המערבי, והוסיפה בית חדש לשיר ובו הנגידה את המצב לפני ואחרי המלחמה. לעומת "איכה יבשו בורות המים" ו"ואין פוקד את הר הבית" בבית השני, הכריז הבית החדש "חזרנו אל בורות המים" ו"שופר קורא בהר הבית". בחודשים שאחרי המלחמה ובשנים שבין המלחמות קנה לו השיר שם והפך למעין המנון-משנה, שהיו אף שקראו להפכו להמנון הלאומי החדש. חבר הכנסת אורי אבנרי אף הגיש הצעת חוק ברוח זו. המחברת בה כתבה נעמי שמר את הבית הנוסף מוצגת בתערוכת קבע בספריה הלאומית.

מאז פרסום "ירושלים של זהב", הפכה שמר בעיני רבים – אף כי לא בעיני עצמה – ל"פזמונאית לאומית" האמונה על שיקוף הלכי הרוח בישראל וניסוחם בפזמוניה.

ביקורת על השיר
היו שמתחו ביקורת על "ירושלים של זהב" בגלל "היעדרם" של הערבים שישבו בירושלים המזרחית מן השיר. פסקאות כ"כיכר השוק ריקה", היו לצנינים בעיני אלו הסבורים כי זוהי התעלמות מכך שגם הערבים שהיו באותה כיכר שוק מטאפורית בירושלים המזרחית בין 1948 ל-1967 הם בני אדם. דברים ברוח זו ביטא עמוס עוז ואף שאל, האם הייתה המשוררת כותבת גם לגבי כיכר פיקדילי שהיא ריקה.

שמר הגיבה:

 השיר ברחבי העולם 
השיר זכה לגרסאות כיסוי ברחבי העולם. מביניהן של הזמר היווני דמיס רוסוס, ביצוע משותף של חבר להקת סקורפיונז, קלאוס מיינה, יחד עם הזמרת הישראלית ליאל קולט, להקת הרוק האמריקאית פיש, הזמר הברזילאי רוברטו קרלוס, הזמר הבריטי קליף ריצ'רד ואחרים.

השיר מושמע בסצנת הסיום של סרט הקולנוע רשימת שינדלר משנת 1993, המתארת את שחרור היהודים שהציל חסיד אומות העולם אוסקר שינדלר בתקופת השואה. בעקבות ביקורת על זיהויו של השיר בחברה הישראלית עם מלחמת ששת הימים (ולא עם השואה), הוקלט השיר הליכה לקיסריה בביצוע נתנאלה ובו נעשה שימוש בהקרנות הסרט בבתי הקולנוע בישראל במקום "ירושלים של זהב".

דמיון לחנים עם השיר "Pello Joxepe" 
במאי 2005 פרסם עיתון הארץ כי שמר הודתה במכתב לגיל אלדמע, זמן קצר לפני מותה, כי שמעה שיר עם בסקי ישן בשם "Pello Joxepe", והושפעה ממנו באופן לא מודע בעת כתיבת הלחן ל"ירושלים של זהב". רוב חייה הכחישה שמר את הטענות על גנבה ספרותית. לקראת מותה היא תיארה את חדירת הלחן הבסקי לשיר כ"תאונה מצערת" ואמרה שגרמה לה עוגמת נפש כה רבה, עד שאפשר שהביאה למחלתה. בצר לה, ביררה נעמי שמר את החוק הבינלאומי לגבי זכויות יוצרים של מנגינות שירים. חוק זה קובע כי שמונה תווים ברצף המועתקים משיר אחר הם בבחינת הפרתו. שמר ספרה את מספר התווים ש"הועתקו" מהשיר המקורי, בשורה "אוויר הרים צלול כיין", שהייתה הדומה ביותר לשיר הבסקי, ומצאה שלושה תווים מועתקים בלבד (תו החוזר מספר פעמים ברצף נספר כאחד); כשגילתה זאת הרגישה בת מזל עד מאוד.

חוקר הזמר העברי, אליהו הכהן, מציין שהזיקה בין השיר "ירושלים של זהב" לשיר העם הבסקי ידועה לו משנת 1969, ואף הציג אותה בהרצאות שנתן ברחבי הארץ בתחילת שנות השבעים. כך הוא מתאר את המסר שהעביר בהרצאות אלה:

נעמי שמר הסבירה כי גם הפיתולים והעיקולים במעלה הדרך לירושלים שימשו כהשראה למילות השיר וללחן שלו.

כאשר נודע לאליהו הכהן על מכתבה של נעמי שמר לגיל אלדמע הגיב:

גרסאות כיסוי
ממוזער|עפרה חזה מבצעת את "ירושלים של זהב" במופע פעמוני היובל באצטדיון גבעת רם, 30 באפריל 1998
 עפרה חזה ביצעה את השיר במופע "פעמוני היובל" לכבוד יום העצמאות ה-50 של מדינת ישראל בגבעת רם בירושלים.
 ריטה ביצעה את השיר: בשנת 2005 בסיבוב ההופעות שלה "מופע חורף", בשנת 2012 באירוע בלוס אנג'לס, בשנת 2013 בארוחת הערב הממלכתית במשכן הנשיא שמעון פרס בעת ביקורו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה בישראל ובשנת 2017 בטקס הדלקת המשואות ה-69.
 הזמר החסידי אברהם פריד ביצע את השיר במהלך ההופעה "אם אשכחך ירושלים" שנהפכה לאלבום הופעה בשנת 1996.
 הזמר דודו פישר ביצע גרסה בעברית ואנגלית של השיר במסגרת אלבומו "ירושלים" שיצא ב-2013.
 הזמר שלום למר ביצע גם הוא גרסת כיסוי לשיר.
 בשנת 2005 ביצעו כל כוכבי הסדרה "בצפר 2005" במסגרת הסדרה בעלת אותו שם.
 הזמרת חדוה עמרני הקליטה את השיר באלבום :"ישראל שלי - חדוה עמרני - בהופעה חיה" משנת 2012.
בשנת 2022 ביצעו הזמרים גיא מזיג, רביב כנר ולהקת היהודים את השיר במסגרת פסטיבל רוק על החומות לרגל חגיגות 55 שנים לשחרור ירושלים.
בשנת 2015 ביצע הזמר הראל מויאל את השיר לקראת חגיגות יום ירושלים.
 לפי אתר שירונט, מלבד הביצוע של שולי נתן, קיימים עוד 76 ביצועים נוספים של השיר של זמרים וזמרות אחרים.

גרסאות אלטרנטיביות
במהלך השנים נוצרה מסורת בצעדות, ובעיקר בצעדת ירושלים של לשיר את המילים עם הלחן של האמיני יום יבוא, שיש לו קצב של שיר לכת, ולכן מתאים יותר לשירה תוך כדי הליכה.
הרב משה צבי נריה כתב שיר נוסף - "ירושלים של קודש", אותו נהג לשיר בסוף השיר המקורי ובאותו הלחן מאוחר יותר ניתן לחן עצמאי לשיר זה על ידי יוסי קירש.

בשנת 2000 אורן שמואל יצר ריקוד על השיר.

לקריאה נוספת
דן אלמגור, "איך נולד השיר 'ירושלים של זהב' ", הדאר, 75, ז', 1996
 עמוס אורן, "הזהב הגנוב", ידיעות אחרונות, 6 במאי 2005
נעמי שמר: סיפורו של השיר "ירושלים של זהב", "עולם קטן", גיליון מס' 550, מוסף ליום ירושלים, כו באייר תשע"ו. מתוך הספר: סולם למלכות ישראל היעודה – כתבי שבתאי בן דב (כרך שלישי) בעריכת: יהודה עציון, תשס"ז

קישורים חיצוניים





 אודות השיר, באתר הספרייה הלאומית
 מאיה קוסובר, ירושלים של זהב, בפודקאסט "שיר אחד", באתר תאגיד השידור הישראלי
 נתן גרינבוים, 'ירושלים של זהב' כשיר-קודש, מים מדליו, 1993
 ירושלים של זהב, באתר "היו ימים"
 שידור רדיו חי - הצנחנים שרים את "ירושלים של זהב" בכותל המערבי
 אופיר בן יאיר, ירושלים של זהב - עיון, באתר הפיוט והתפילה
 אליהו הכהן על "ירושלים של זהב", באתר ליטרטורה
 Jerusalem of gold, אתר באנגלית המוקדש לשיר
 אריאל הורוביץ, פלגיאט במוזיקה, הרצאה של בנה של המשוררת נעמי שמר לגבי מקור השיר 

 אורי הייטנר, ההמנון השני - ירושלים של זהב


 נעמי שמר מתייחסת לביקורת של עמוס עוז על שירה "ירושלים של זהב", באתר יוטיוב
 הצירוך ירושלים של זהב באתר האקדמיה ללשון, 2 ביוני 2024
 זיוה שמיר, הכוח לשַׁנות ולהשתנות- על שירה של נעמי שמר "ירושלים של זהב", באתר מב"ע, יוני 2024

מקורות על הקשר ל־Pello Joxepe
 זאב גלילי, מקור המנגינה ל"ירושלים של זהב", באתר "היגיון בשיגעון"
 ביצוע של שיר העם הבסקי Pello Joxepe באתר YouTube על ידי הזמר פאקו איבנייז.

הערות שוליים

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:שירי שולי נתן
קטגוריה:שירי יפה ירקוני
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירי אסנת פז
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי יום ירושלים
קטגוריה:שירי מלחמת ששת הימים
קטגוריה:שירים על ירושלים
קטגוריה:שירים על ישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:שירי חדוה עמרני