תפילה לשלום חיילי צה"ל

ממוזער|עלון עם נוסח תפילה לשלום חיילי צה"ל מטעם בני עקיבא בכיכר החטופים

התפילה לשלום חיילי צה"ל או מי שברך לחיילי צה"ל היא תפילת מי שברך שנאמרת בשבת ובחגים לשלום חיילי צה"ל ולכוחות הביטחון בישראל.

 היסטוריה
באדר ב' תש"ח פרסם בית הכנסת הגדול של תל אביב נוסח של תפילת מי שברך ל"כל אחינו ואחיותינו שהתגייסו להגנת העם והמולדת והעומדים על המשמר יומם ולילה לבלי לתת למשחית לפגוע בערינו ובמושבותינו". נוסח מעט מרוחב יותר פורסם כחודש לאחר מכן. לדעת אהרון ארנד, מסתבר שהתפילה חוברה על ידי הרב איסר יהודה אונטרמן, הרב הראשי לתל אביב.

בערב ראש השנה תש"י הדפיסה הרבנות הצבאית מחזור לימים נוראים עבור חיילי צה"ל, שהתבסס על צילום של מחזור בנוסח ספרד עם הוספות מעטות. ביו היתר נקבע בו נוסח "מי שברך" שכלל ברכה למנהיגי המדינה – נשיא מדינת ישראל חיים ויצמן, ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון והרמטכ"ל יעקב דורי. בנוסף נכלל בו עיקרי נוסח מי שברך לחיילים. התפילה נוסחה על ידי הרב שמואל אבידור הכהן, עוזרו של הרב הצבאי הראשי שלמה גורן וקצין הווי דת שטיפל בהדפסת המחזור. מספר שינויים עברו על הנוסח בהדפסות הבאות.

במהלך מלחמת סיני, בנובמבר 1956, פרסם הרב גורן מי שברך לחיילי צה"ל והציבור נתבקש לאומרו בבתי הכנסת לאחר קריאת התורה בשבת. נוסח זה הוא הנוסח המקובל כיום. בתמוז תשי"ז קבעה מועצת הרבנות הראשית כי את תפילת מי שברך לחיילי צה"ל יש לומר בעת פתיחת ההיכל כשהקהל עומד.

התפילה חדרה לנוסח התפילה בבתי הכנסת בסוף שנות השישים. בתחילה הופיעה בסדרי תפילה ליום העצמאות, ולאחר מכן התפשטה לשבתות מיוחדות ולבסוף לכל שבתות השנה.

בקהילות מסוימות התפילה נאמרת אחרי הקריאה בספר התורה בסמוך לברכה לרפואת חולים (מי שברך לחולים), ובצמוד לתפילה לשלום המדינה (מנהג האשכנזים), ובקהילות אחרות נאמרת התפילה עם פתיחת ההיכל (מנהג הספרדים).

התפילה נהוגה בבתי כנסת בעלי צביון דתי לאומי ובחלק מבתי הכנסת בעלי צביון חרדי־ספרדי. תפילה זו, לצד התפילה לשלום המדינה, מהווה שוני בין התפילות בבית כנסת דתי-לאומי וחרדי לאומי ובין התפילות בבית כנסת חרדי לא ציוני.

נוסח התפילה
ממוזער|נוסח התפילה לשלום חיילי צה"ל על מדבקה באשדוד במהלך מלחמת חרבות ברזל

לאחר מלחמת לבנון הראשונה יש ששינו את נוסח התפילה מ"מגבול הלבנון" ל"מן הלבנון" או באופן דומה. שינויים מעין אלה בתיאור הגבולות נעשו לאורך השנים כדי לשקף את שטחי הפעילות של צה"ל. בתקופת האינתיפאדה השנייה שונה הנוסח הרשמי של התפילה, והוספו הביטויים 'ואנשי כוחות הביטחון' לנושא הברכה, ו'בכל מקום שהם' לתיאור מיקומם של חיילי צה"ל. אולם הנוסח החדש לא נתקבל בכל בתי הכנסת, בין השאר בשל מעמדה הרעוע של הרבנות הראשית לישראל באותה תקופה, ההפרעה למנגינה על ידי התוספות, והתרעומת על דקדקנות היתר.

לאחר יישומה של תוכנית ההתנתקות החלו בקהילות מסוימות להוסיף לנוסח התפילה את המילה המסייגת "לטובה" לאחר המשפט "בכל מעשה ידיהם", אך גם שינוי זה לא נתקבל ברובן המכריע של הקהילות.

הרב יוסף משאש חיבר באייר התשכ"ז, שישה ימים קודם למלחמת ששת הימים, נוסח נרחב יותר של מי שברך לחיילים, כשהוא מוסיף מליצות וקטעי מקראות לתפילה.

בקיץ תשע"ז (2017) יזם הרב הראשי של משטרת ישראל, ניצב משנה רמי ברכיהו תוספת לנוסח המתייחסת בפירוש לשוטרי משטרת ישראל בנוסח התפילה. הצעה זו זכתה לאישורו של הרב הראשי לישראל דוד לאו, ובתמוז תשע"ח אישרה מועצת הרבנות הראשית תוספת זו בהתאם להצעתם של הרבנים הראשיים, הרב דוד לאו והרב יצחק יוסף.

תפילות נוספות
בציבור החרדי, יש שאומרים נוסח אחר:

נוסח זה נכתב על ידי הרב מנחם מנדל גפנר ("הצדיק הירושלמי") בהסכמת רבי איסר זלמן מלצר ורבי דב בריש וידנפלד, ואינו מזכיר את צה"ל אלא את "העומדים במערכה נגד שונאי ישראל".

קיימת גם תוספת לטובת שבויים ונעדרים – .

הרב פרופסור עזרא ציון מלמד פרסם ב־1956 נוסח "מי שברך לצה"ל". מי שברך זה לא הושפע מהנוסח שהיה במחזורי צה"ל, שלא היה מוכר באותה עת בבתי הכנסת מחוץ
לצבא. את הנוסח של הרב מלמד נהגו לומר בימיו בירושלים בבתי הכנסת שבהם נהג להתפלל, אך הוא לא התפשט.

בנוסף, הוצעו תפילות נוספות לשלום חיילי צה"ל. הרב גורן קבע בהגדה של פסח נוסח אחיד שפורסמה ב־1956 תוספת בברכות הרחמן שבברכת המזון .

הרב פרופסור עזרא ציון מלמד תיקן גם הוא תוספת לברכת החודש בה נתווספה בקשה לשלום החיילים.

ראו גם
 תפילה לשלום המדינה

קישורים חיצוניים

  (קישור להורדה)
 נסים ליאון, 'התפילה לשלום חיילי צה"ל בהדפסות חרדיות של סידור התפילה הספרדי', עמדו"ת: עם, מדינה, תורה, מכללת אורות ישראל תש"ע. עמ' 135–150.




 עדכון נוסח התפילה לשלום כוחות הביטחון, כפי שהוצע בידי הרב רמי רחמים ברכיהו, רב משטרת ישראל (אתר משטרת ישראל, 19 ביולי 2017)

הערות שוליים

שלום חיילי צה"ל
קטגוריה:קריאת התורה
קטגוריה:תפילת שחרית של שבת