פיקוד העורף

שמאל|ממוזער|174x174px|דגל החיל של פיקוד העורף
ממוזער|179x179px|יחידת החילוץ וההצלה הארצית של פיקוד העורף מצילה את אחד מנפגעי רעידת האדמה בהאיטי (2010)
ממוזער|188x188px|תרגיל של פיקוד העורף נגד נפילת טיל עם ראש קרבי בלתי קונבנציונלי
פיקוד העורף (בר"ת: פַּקְעָ"ר) הוא פיקוד מרחבי בצה"ל העוסק בהגנה אזרחית.
ממוזער|חיילי פלוגת הסייבר גדוד תקשוב "456" של פיקוד העורף
ייעודו של פיקוד העורף הוא חיזוק החוסן הלאומי והצלת חיים. הפיקוד עושה זאת על ידי הכנת המרחב האזרחי טרם עימות, תמיכה במרחב האזרחי בעת עימות תוך ביצוע פעולות חילוץ והצלה באירועי תקיפת העורף, וסיוע לשיקומו המהיר של המרחב האזרחי אחר הסתיים עימות. פיקוד העורף מפרסם הנחיות שוטפות להתגוננות אזרחית, במיוחד בעתות חירום, ומפעיל מוקד חירום טלפוני שמספרו 104.

קודם להקמת הפיקוד הייתה הגנת העורף באחריות מקחל"ר – מפקדת קצין חייל ראשי להתגוננות אזרחית (הג"א) והגמ"ר (הגנה מרחבית), בעוד שהפיקודים המרחביים האחרים היו אחראים למרחבי העורף שלהם. בעקבות מלחמת המפרץ, שבה היה האיום עיקרי על העורף, הוקם הפיקוד ב־17 בפברואר 1992. על פי מחלקת ארגון באגף התכנון, פרשנות משפטית לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951, מעלה כי מפקד פיקוד העורף כפוף, כראש הג"א, לשר הביטחון ולפי הגדרות הצבא, הוא כפוף לרמטכ"ל.

בראש הפיקוד עומד קצין בדרגת אלוף. מפקד הפיקוד הנוכחי הוא אלוף שי קלפר. מפקדת הפיקוד במחנה רחבעם הסמוך לרמלה.

 הגדרת התפקיד 
ייעוד הפיקוד ותפקידיו מגולמים בחוק הג"א, ובשורה ארוכה של תקנות והחלטות ממשלה נוספות אשר לפי פרשנות הצבא מגדר כך:

פיקוד העורף הוא גוף צבאי, המשמש הלכה ולמעשה כשלוש ישויות ארגוניות:
 שירות התגוננות אזרחית, בכפיפות ישירה לשר הביטחון, וכהגדרתו בחוק הג"א.
 פיקוד מרחבי, כהגדרתו בהוראות הפיקוד העליון: הפיקוד המרחבי.
 קצין חיל ראשי וסמכות מקצועית צה"לית בנושא ההתגוננות האזרחית, החילוץ, האב"ך בעורף האזרחי, מיגון, חומרים מסוכנים והצלה בעורף.

בנוסף לכך משמש מפקד פיקוד העורף קצין מטה מקצועי במטה הכללי. מבחינה תפקודית משלב פיקוד העורף בייעודו הן הפעלת כוח, הן בניין הכוח והן הכנת המרחב האזרחי לחירום.

כתוצאה מכך פיקוד העורף אחראי על הפעלת אזעקה המורה על כניסה למרחב מוגן. בנוסף לדרך העיקרית, של אזעקה באמצעות צופרים, פותחו במהלך השנים דרכי אזעקה נוספות, תוך ניצול התפתחות טכנולוגית: בהן הודעה בשידורי הרדיו והטלוויזיה, הודעה במסרון וביישומון ומערכת צבע אדום.

נוסף לתפקידים אלה, פיקוד העורף מהווה את הזרוע הארגונית של המדינה בטיפול באירועי חירום כגון רעידת אדמה או קריסת מבנים. גדודי החילוץ שלו נקראים לפעולה במקרים של אסון המוני קשה כדוגמת אסון ורסאי.

 היסטוריה 
הג"א ומקחל"ר
הגוף הראשון המופקד על הגנת העורף הוקם היה הג"א (במקור: התגוננות בפני גזים והתקפות מאוויר, שב־1949 שונו להגנה אזרחית), שראשיתו בימי המנדט הבריטי ב־1939. ביולי 1939 נוסד האגף להג"א ליד המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, בעקבות הצעה שהגישו אליעזר ליבנשטיין (לימים ליבנה) ואלעזר גלילי ליו"ר הנהלת הסוכנות דוד בן-גוריון. בראשית אוגוסט 1939 מונה מרדכי נמצא-בי ל"יועץ הסוכנות בענייני התגוננות בפני גזים והתקפות אוויר". נמצא־בי ביסס את הארגון כמרכז ההתגוננות האזרחי שפעל במהלך הפצצת חיפה במלחמת העולם השנייה.

עם הקמת צה"ל היה הג"א לגוף בו.

באוגוסט 1977 הוחלט לאחד את מחלקת ההגמ"ר (ההגנה המרחבית) - שהייתה כפופה לאג"מ/ מטכ"ל- עם מפקדת ראש הג"א (התגוננות אזרחית). איחוד זה הביא להקמת מפקדת קצין חיל ראשי להג"א והגמ"ר- המכונה מקחל"ר. יחידות ההגנה המרחבית (הגמ"ר), הפועלות במסגרת חיל העורף, נושאות באחריות לאבטחת היישובים באזורים הכפריים ולהמשך הפעילות המשקית. חיל העורף אחראי לביטחון היישובים על ידי אמצעי ביטחון שונים- גדרות, תאורה היקפית, דרכי פטרול ומחסני נשק. בנובמבר 1988 התקיים תרגיל ההתגוננות הארצי הראשון במוסדות החינוך. תלמידים בכל רחבי הארץ תרגלו ירידה למקלטים וחבישת ערכות מגן. מאז ועד היום נערך תרגיל זה אחת לשנה בכל מוסדות החינוך בארץ.

מלחמת המפרץ
מלחמת המפרץ יצרה חידוש: העורף הותקף והפך לחזית, והיה חייב להתגונן; זו הייתה מלחמה תקשורתית שבה כמעט כל נפילת סקאד הייתה משודרת בשידור חי. אחת המסקנות מהמלחמה ההיא הייתה להקים את הפיקוד החדש. בצה"ל ובהג"א נקטו במספר פעולות בתחום הגנת העורף על מנת למנוע פגיעה בנשק קונבנציונלי ולא-קונבנציונלי בישראל: ערכות מגן להגנה מנשק כימי חולקו לכל התושבים; אמצעי התקשורת שימשו צינור מרכזי בהעברת מידע והדרכה לתושבים על שימוש בערכות והתנהגות בעת השמעת אזעקה; הנחיות להכנה חדרים אטומים ומרחבים מוגנים; יצירת שיתוף פעולה בין גורמי הצלה ורפואה בעורף.

ההחלטה על הקמת פיקוד העורף הייתה חיונית משלושה היבטים:
 ההיבט החוקי – חיל העורף לפני מלחמת המפרץ הורכב משלוש מפקדות עורף הכפופות לפיקודים המרחביים (פיקוד הצפון, פיקוד המרכז ופיקוד הדרום). האחריות הפיקודית עליהן הייתה של אלופי הפיקודים. לחיל העורף – הגוף המקצועי והארגוני – לא הייתה כל סמכות ואחריות בשטח. מצב זה סתר את חוק ההתגוננות האזרחית מ־1951, אשר העניק עצמאות וסמכויות נרחבות לחיל העורף.
 ההיבט המבצעי – במתארים השונים יש להיערך בעורף במקביל ללחימה בחזית. במקרה כזה, ישחרר פיקוד העורף את אלופי הפיקודים המרחביים מהדאגה לעורף, ויאפשר להם להתמקד בצרכים המבצעיים בחזית.
 ההיבט הארגוני – הקמתו של פיקוד העורף תאפשר התייעלות ביחידות הקיימות, ותבטיח תיאום טוב יותר עם כלל הגופים האזרחיים וארגוני החירום. החל משנת 1975, בדקו ועדות רבות את נושא המערך הארגוני, שיעסוק בהתגוננות אזרחית, והמליצו על הקמת פיקוד העורף. אולם, ההחלטה על הקמת הפיקוד התקבלה בעקבות לקחיה של מלחמת המפרץ. האפשרות של איום על העורף בעת מלחמה בחזיתות השונות, העלתה את המודעות לנושא העורף, והבליטה את הצורך בגוף אחד שירכז את הטיפול בעורף בשעת חירום.

עם הקמת הפיקוד הרביעי, השטח שהועבר לאחריותו המלאה של פיקוד העורף השתרע מעכו בצפון ועד אשקלון בדרום. גבולו המזרחי הוא קו תיחום אזור יהודה ושומרון. בהתחלה, שטחו של פיקוד העורף חולק למחוזות באופן הבא:
 מחוז חיפה (הופרד מעורף צפון והוקם כמחוז עצמאי).
 מחוז מרכז (אחוד של מחוזות הג"א: השרון ואיילון).
 מחוז דן.
 מחוז ירושלים.
 מחוז לכיש.
ממוזער|ביקור הרמטכ"ל רא"ל אביב כוכבי בחמ"ל פיקוד העורף במבצע "שומר החומות"
ממוזער|לוחמי חטיבת החילוץ וההצלה מדגימים חילוץ בתערוכת "צה"ל שלנו".|198x198 פיקסלים
200x200px|ממוזער|משאית המיועדת לטיהור אב"כ של פיקוד העורף
עורף צפון ועורף דרום היו כפופים מקצועית בלבד לפיקוד העורף, אך פיקודית הם נשארו כפופים לפקודים צפון ודרום בשל הצורך בשליטת אלופי הפיקודים על צירי התנועה של הכוחות לחזית בשעת חירום.

בשנת 1998 הוכפף עורף דרום לפיקוד העורף, אוחד עם גזרת מחוז לכיש והוקם בפיקוד העורף כמחוז דרום.

בשנת 1999 הוכפף עורף צפון לפיקוד העורף והוקם כמחוז צפון.

חמ"ל פיקוד העורף, אשר יושב במפקדת חיל-האוויר, עבר ב-2012 למרכז ניהול תמונה בליסטית (מנת"ב) שהפך למבצעי בשנת 2010. השינוי נעשה על מנת לייעל את התקשורת והעבודה המשותפת בין המנת"ב לבין החמ"ל. המנת"ב, שאחראי על משימת הגילוי להתרעה וממוקם באחד מבסיסי חיל-האוויר, עובד בקשר הדוק עם חמ"ל פיקוד העורף, ומעביר לו בזמן אמת מידע על שיגורי רקטות לעבר ישראל. פיקוד העורף, לאחר שקיבל את הדיווח, מפעיל את האזעקות במקומות המתאימים.

החל מ-2015 החלה להיכנס מערכת שוע"ל (שו"ב עורף לאומי) שמחליפה שתי מערכות שו"ב קיימות – "תמונת עורף" לדרג האסטרטגי, מרמת הפיקוד ומעלה, ומערכת ממלכ"ה (מערכת ממוחשבת לכוחות העורף) הטקטית. לצד החיבור לגופי החירום וההצלה הארציים המערכת מקושרת ל-256 רשויות מקומיות בארץ, שבחמלי"ם שלהן יושבים בעת חירום קצינים נציגי פיקוד העורף.

לאחר מבצע צוק איתן הגיעו בצה"ל למסקנה שאיום החדירה של מחבלי חמאס ממנהרות לתוך שטח ישראל מחייב מענה מבצעי, ועל כן הוחלט לייעד את גדודי הח"ר קל שתחת מרחבי לכיש ודרום ללוחמה בשטח בנוי והגנה על אזרחי ישראל במקרה של חדירת מחבלים דרך המנהרות.

בשנת 2018 לאור השתנות האיומים בגזרה הצפונית, להגנה על אזרחי ישראל במקרה של חדירת מחבלים בגזרה הצפונית הוחלט להקים את חטיבת החי"ר הצפונית.

בשנת 2020 הגיע הרמטכ"ל אביב כוכבי למסקנה שאיום פנימי של לוחמה בתוך שטח ישראל עדיין נשקף ועל כן הוחלט לאחד את גדודי הח"ר קל שתחת מרחבי לכיש ודרום לחטיבה אחת וכך למעשה הוכרז על הקמתה של חטיבת דניאל.

כחלק מהפקת הלקחים אחרי המהומות שיתרחשו בימי מבצע שומר החומות הוחלט ב-2022 לעדכן את יעוד החטיבות החי"ר הקל, המשימה החדשה שהוטלה עליהן - היא להגן על הצירים המרכזיים והמתקנים האסטרטגים במדינה. בנוסף הוחלט להקים את מפקדת יערה אשר תהיה אחרית על חטיבות החי"ר קל אשר כפופות לפיקוד ותמנע בשעת מלחמה את חסימת ציר התנועה ופגיעה במתקנים אסטרטגים על ידי גיס חמישי.

בשבועות הראשונים של מלחמת חרבות ברזל הוחלט על הפיכת מפקדת יערה לאוגדה, להכפיף אליה את יחידת הר ציון ולהקים חטיבת חי"ר קל נוספת אשר תפעל באזור המרכז ואשר תקראה "חטיבת שילה".

 מבנה 
מרכז|לא ממוסגר|426x426 פיקסלים

 כוחות 
תחת הפיקוד העורף פועלת חטיבת חילוץ, המאגדת בתוכה ארבעה גדודי חילוץ והצלה המורכבים מחיילים בשירות סדיר וכן שתי חטיבות חי"ר במילואים שאחראיות בזמני חירום על מרחב העורף בצפון ובדרום כאשר ייעודם הוא פעילות ככוח לוחם בעורף להגנת יישובי גבול הצפון והדרום וסיוע לתושבי היישובים בשעת חירום.

בנוסף לחטיבת החילוץ, פועלים תחת פיקוד העורף כוחות מילואים אשר כוללים 2 חטיבות חי"ר קלות (8 גדודים) 26 גדודי חילוץ, 13 גדודי אב"כ (בתהליך הסבה לגדודי חילוץ), 26 יחידות צבאיות לבתי חולים ו-6 יחידות לוגיסטיות מרחביות.
יחידות פיקוד העורףתג או סמלשםמפקד מכהןתפקידמחוזות פיקוד העורףשמאל|84x84 פיקסליםמחוז הצפוןאל"ם יהודה לבעמידה בקשר רציף עם הרשויות המקומיות במחוז הצפון, ארגוני החירום ומשרדי הממשלה על מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום באמצעות הדרכות והכשרות, תרגילים והנחיות מצילות חיים מתאימותשמאל|84x84 פיקסליםמחוז חיפהאל"ם יקיר בוקובזהעמידה בקשר רציף עם הרשויות המקומיות במחוז חיפה, ארגוני החירום ומשרדי הממשלה על מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום באמצעות הדרכות והכשרות, תרגילים והנחיות מצילות חיים מתאימותשמאל|84x84 פיקסליםמחוז דןאל"ם שני גרשיעמידה בקשר רציף עם הרשויות המקומיות במחוז דן, ארגוני החירום ומשרדי הממשלה על מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום באמצעות הדרכות והכשרות, תרגילים והנחיות מצילות חיים מתאימותשמאל|85x85 פיקסליםמחוז ירושלים והמרכזאל"ם אמיר בן דודעמידה בקשר רציף עם הרשויות המקומיות במחוזות ירושלים ומרכז, ארגוני החירום ומשרדי הממשלה על מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום באמצעות הדרכות והכשרות, תרגילים והנחיות מצילות חיים מתאימותשמאל|84x84 פיקסליםמחוז הדרוםאל"ם אשר בנישתיעמידה בקשר רציף עם הרשויות המקומיות במחוז הדרום, ארגוני החירום ומשרדי הממשלה על מנת להכין את האוכלוסייה לשעת חירום באמצעות הדרכות והכשרות, תרגילים והנחיות מצילות חיים מתאימותחטיבות סדירות85x85px|שמאלחטיבת החילוץ וההדרכהאל"ם שלומי בן יאירחטיבת חילוץ והצלה קרבית סדירה אשר מבצעת בשגרה פעילויות ביטחון שוטף ובמקרי חירום מסייעת בחילוץ לכודים מתחת להריסותיחידות מילואיםמפקדת אלוןאל"ם (במיל') שילה אדלרמפקדה משימתית להתמודדות עם אירועי משבראוגדת יערהתא"ל (במיל') יאיר ברקתאוגדה שתפקידה אבטחת צירים מרכזיים בשטח מדינת ישראל בשעות חירום והתמודדות עם מהומות, הפרות סדר או אירועי פח"ע. חטיבות האוגדה אחראיות בחירום על מרחב העורף כאשר ייעודם הוא פעילות ככוח לוחם בעורף להגנת יישובי הגבול וסיוע לתושבי היישובים בשעת חירום. מורכבת מחטיבת דניאל, חטיבת החי"ר הצפונית וחטיבת שילה.יחידת החילוץ וההצלה הארציתאל"ם (במיל') יוסי פינטוביצוע פעולות חילוץ והצלה במתארים מורכבים ומיוחדים תוך מתן מענה חילוץ והצלה בהתראה מאוד קצרה בבט"ש ובחירום, ברחבי ישראל ומחוץ לה ובכל מקום שיידרש.גדוד צמ"ה פקע"ר - צמ"ה פלדותאל"ם (במיל') גולן ואךביצוע פעולות צמ"ה במתארי הרס מורכבים בכלל יחידות פקע"ר, בנוסף לכך מבצע הגדוד פעילויות של השמדת תשתיות טרור בגזרת רצועת עזה.יחידות מטהשמאל|91x91 פיקסלים גדוד תקשוב "456" של פיקוד העורף יחידת התקשוב של הפיקודשמאל|91x91 פיקסלים יחידת המשטרה הצבאית בפיקוד העורף שיטורשמאל|91x91 פיקסלים מחלקת המודיעין של פיקוד העורףמודיעין

 מחוזות הפיקוד 
השטח שנמצא תחת אחריות פיקוד העורף מחולק לחמישה מחוזות: צפון, חיפה, דן, ירושלים המרכז, ודרום. כל אחד מהם פועל בשיתוף פעולה עם ארגוני החירום והעזר האזרחיים במרחבו (מד"א, כב"ה, משטרת ישראל), כמו גם עם הרשויות המקומיות. תפקיד המחוז הוא להכין ולהנחות את האוכלוסייה ומוסדותיה להתגוננות אזרחית ולמצבי חירום, במטרה להציל חיים; בנוסף בעת מלחמה מפקדת המחוז אחרית לתכלל את האירועים הנגרמים עקב מלחמה בעזרת גדודי חילוץ וגדודי אב"כ ויחידות בתי החולים הכפפות למחוז.

המחוזות מקבילים לרוב למחוזות המשטרתיים ופועלים בשיתוף פעולה עמם, 95% מהחיילים הם במילואים. המחוזות מחולקים ל-20 נפות, כאשר כמעט כל נפה מקבילה למרחב משטרתי.

בחודש ינואר 2016, החליט הרמטכ"ל גדי איזנקוט על סגירת מחוז מרכז ואיחודו עם מחוז ירושלים, באוגוסט הסתיים תהליך איחוד המחוזות, המפקד הראשון של המחוז המאוחד, שנקרא מחוז ירושלים והמרכז, היה אל"ם רמטין סבטי.

כלל מחוזות הפיקוד:

 מחוז הצפון 
+שםתקופת כהונההערותאפרים מושקטואבי בורגר1999 - 2002חובב צברי2002 - 2005יוסי לוצ'י2005 - 2009אנואר סעב2009 - 2012מפקד מחוז חיפה והצפון בשריפה בכרמלאריק אלעזר2012 - 2014ערן מקוב2014 - 2016יצחק בר2016 - 2019לימים ראש מטה פיקוד העורףגיא ברגר2019 - 2021בצלאל שנייד2021 - 2024יהודה לב2024 - מכהן

 מחוז חיפה 
שםתקופת כהונההערותיוסי בירן1990 - 1992יחיעם ששון1992 - 1995חי אדיב1995 - 1996גולן גלעד1996 - 1997צביקה ברקאי1997 - 2001אורי בן יהודה2001 - 2003אפרים מושקטו2003 - 2006ב-2006 אוחד מחוז חיפה עם מחוז הצפוןאיתן יצחק2011 - 2013מפקד המחוז הראשון לאחר הקמתו מחדשמוניר עמאר2013 - 2015צביקה צורן2015 - 2018רלי מרגלית2018 - 2020לימים מפקד מפקדת אלוןאלעד אדרי2020 - 2022לימים מפקד חטיבת החילוץ ורמ"ט פקע"רשרון איטח2022 - 2023דניאל נהרי2023 - 2025יקיר בוקובזה2025 - מכהן

 מחוז דן 
שםתקופת כהונההערותתחת פיקוד המרכזסא"ל צבי גילת1952–1957אל"ם עמוס בנין1968–1970אל"ם מרדכי נדיבי1970–1972נהרג בעלייה על מוקש בזמן כהונתואל"ם נפתלי בהירי1973–1974אל"ם יהושע ברעם1974–1977אל"ם יהודה מאירי 1977–1979אל"ם אורי אלמוג1979–1982אל"ם אביבי אשר1982–1984אל"ם יהודה בן יוסף1984–1987אל"ם משה גבעתי1987–1988אל"ם יהודה מאיר1988–1989הודח מהתפקיד עקב פרשת יהודה מאירתא"ל יוסף סמבירא1989–1992תחת פיקוד העורףדני טופוסצבי טסלר2006 - 2009לימים ניצב במשטרת ישראלאדם זוסמן2009 - 2012אפי מישוב2012 - 2014אמיר אולו2014 - 2017לירון דונל2017 - 2019לימים קצינת אג"ם פיקוד העורף, ראש מטה פיקוד העורףאריאל בליץ2019 - 2021חי רקח2021 - 2024שני גרשי2024 - מכהנת 

 מחוז מרכז 
שםתקופת כהונההערותפנחס לוי2002 - 2005יריב סנדלוןאנואר סעב2008 - 2009יורם לרדו2009 - 2012לימים ראש רשות חירום לאומיתיאיר ברקת2012 - 2015לימים מפקד המשטרה הצבאיתרמטין סבטי2015 - 2016ב-2016 אוחד מחוז מרכז עם מחוז ירושלים

 מחוז ירושלים והמרכז 
שםתקופת כהונההערותיורם לב-רןחן ליבני2010 – 2013שי בלאיש2013 – 2016רמטין סבטי2016 – 2017המפקד הראשון לאחר איחוד מחוז מרכזשלומי בן מוחה2017 – 2019לימים מפקד מפקדת אלון איתי לוי 2019 – 2021שלומי בן יאיר2021 – 2023לימים מפקד חטיבת החילוץאמיר בן דוד2023 - 2025אוהד חיים מויאל2025 - מכהן

 מחוז הדרום 
שםתקופת כהונההערותפרץ וזאן2002 - 2005לימים מנכ"ל משרד המדע, הטכנולוגיה והחללדדי שמחי2005 - 2008לימים נציב כבאות והצלהאיתן יצחק2008 - 2011דורון מור יוסף2011 - 2013רועי בארי2013 - 2015רונן דגמי2015 - 2017יוסי כהן2017 - 2020שגיא ברוך2020 - 2024אשר בנישתי2024 - מכהן

 מפקדי פיקוד העורף 
+דיוקן || שם  תקופת כהונה|| הערותלא ממוסגר|147x147 פיקסלים אלוף זאב ליבנה  פברואר 1992 – אוגוסט 1994  מקים הפיקודלא ממוסגר|151x151 פיקסלים אלוף שמואל ארד  אוגוסט 1994 – ספטמבר 1997 לא ממוסגר|150x150 פיקסלים אלוף גבי אופיר  ספטמבר 1997 – אוגוסט 2001 לא ממוסגר|151x151 פיקסלים אלוף יוסף מישלב  אוגוסט 2001 – יוני 2003 לא ממוסגר|153x153 פיקסלים אלוף יאיר נוה  יוני 2003 – ינואר 2005  לימים סגן הרמטכ"ללא ממוסגר|169x169 פיקסלים אלוף יצחק (ג'רי) גרשון  ינואר 2005 – ינואר 2008  מלחמת לבנון השנייהלא ממוסגר|169x169 פיקסלים אלוף יאיר גולן  ינואר 2008 – יוני 2011  מבצע עופרת יצוקה. לימים סגן הרמטכ"ללא ממוסגר|113x113 פיקסלים אלוף איל איזנברג  יוני 2011 – מרץ 2015  מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתןלא ממוסגר|172x172 פיקסלים אלוף יואל סטריק  מרץ 2015 – פברואר 2017  לימים מפקד פיקוד הצפוןימין|לא ממוסגר|140x140 פיקסלים אלוף תמיר ידעי  פברואר 2017 – מאי 2020  לימים סגן הרמטכ"ללא ממוסגר|153x153 פיקסלים אלוף אורי גורדין  מאי 2020 – יולי 2022  לימים מפקד פיקוד הצפוןימין|לא ממוסגר|135x135 פיקסלים אלוף רפי מילוא  יולי 2022 - יולי 2025 מפקד הפיקוד במלחמת חרבות ברזל, לימים מפקד פיקוד הצפוןימין|לא ממוסגר|135x135 פיקסליםאלוף שי קלפר  יולי 2025 - מכהן  מפקד הפיקוד במלחמת חרבות ברזל

 צווים מנהליים 

פיקוד העורף משמש מכשיר בידי שר הביטחון להוצאת צווי הגבלת תנועה מנהליים ארוכי-טווח מכח תקנות שעת חירום (1945). בין הדוגמאות הבולטות בנושא זה, ניתן למנות את מקריהם של מרדכי ואנונו (2004), מחזיק תיק ירושלים ברשות הפלסטינית, חאתם עבד אלקאדר (2009), השיח' ראאד סלאח (2009) ופעיל הימין נריה אופן (2010).

כומתת החיל
צבע הכומתה כתום. כתום מוכר ברחבי העולם כצבע לחילוץ ולהצלה. בשנת 2000 החליט אילן הררי, ראש מטה פיקוד העורף, לאחד את כלל חיילי הפיקוד תחת כומתה בצבע אחד, גם כדי ליצור זיהוי עם צבע החילוץ העולמי, וגם כדי לתת תחושת גאווה לחיילים. את הגוון בחרה אשתו של הררי. על הכומתה עונדים חיילים סמל כובע עם כיתוב חיל העורף.

תגי היחידות

תגים היסטוריים

 קישורים חיצוניים 

  - פורטל החירום הלאומי


 הרקע ההיסטורי להקמת פיקוד העורף, באתר פיקוד העורף



  2017 IDF Aid Delegation to Mexico, תמונות ממשלחת החילוץ למקסיקו, בפליקר, 2017
 סיור והיסטוריית מבנה הטיגארט בנס ציונה אשר שימש את פיקוד העורף מחוז מרכז עד 2017, בהיסטוריה על המפה, 21 יוני 2020
  תערובת התגוננות נגד מתקפות אוויריות, 1939, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים



 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ארגוני הגנה אזרחית
עורף