נערן

250px|ממוזער|מטע תמרים בנערן
250px|ממוזער|הנוף מנערן
נַעֲרָן (עד יוני 2018 נקרא נירן) הוא קיבוץ במעמד התנחלות בבקעת יריחו שבדרום בקעת הירדן, כ-10 קילומטרים צפונית לעיר יריחו, השייך למועצה אזורית בקעת הירדן. רוב מוחלט של תושבי וחברי הקיבוץ משתייכים לקבוצות הבחירה של המחנות העולים. על פי נתוני מועצת יש"ע נערן הוא היישוב הישראלי הקטן ביותר ביהודה ושומרון. נכון לראשית 2025 חיו בו 143 תושבים.

מקור השם
קיבוץ נערן קרוי על שם היישוב המקראי נַעֲרָן שהמשיך להתקיים כיישוב יהודי גם בתקופת המשנה והתלמוד. השם נבחר על ידי המתיישבים, אך נפסל על ידי ועדת השמות הממשלתית מפני שהיישוב הקדום מזוהה במרחק רב מדי מהיישוב החדש. ועדת השמות הממשלתית הציעה למתיישבים את השמות "מבשם" ו"מור" לזכר צמחי הבושם שגדלו באזור, או "רענן" או "ערן" שהן קרובות ל"נערן". לבסוף נקבע ליישוב השם הרשמי "נירן". ב-20 ביוני 2018 החליטה ועדת השמות הממשלתית לקבוע את השם שבו השתמשו תושבי הקיבוץ כשמו הרשמי, ומאז הוא מופיע במפות הרשמיות כ"נערן".

היסטוריה
ראשיתו של קיבוץ נערן בהיאחזות נח"ל אשר עלתה לראשונה על הקרקע בשנת 1971, על ידי גרעיני נח"ל של הקיבוץ המאוחד סמוך לפתחו של ואדי עוג'ה, כחצי קילומטר ממערב לכפר עוג'ה א-תחתא (במקום בו מצוי כיום היישוב ייט"ב), על אדמות שהופקעו מהווקף המוסלמי. ההיאחזות התפרנסה בחורף מגידול ירקות ובמהלך כל השנים מנגריה, שהכינה רהיטים כקבלן משנה של קיבוץ גבעת ברנר.

לכבוד הקמת ההיאחזות כתבה מירה מאיר את השיר "נח"ל נערן" (לחן: אברהם זיגמן, עיבוד: אריה לבנון).

בנובמבר 1976 אוזרחה ההיאחזות כיישוב ייט"ב, על שמו של יצחק טבנקין. הגרעין של נערן התמקם באופן זמני במחנה הלגיון הנטוש בקליה. 

הקיבוץ הוקם במיקומו הנוכחי, על גבעה מצפון לעוג'ה א-תחתא, באפריל 1977 על ידי גרעין של הקיבוץ המאוחד.

הקיבוץ התפרנס ממשקי מטעים (בננות, תמרים ומנגו), לולי הודו, מפעל ליריעות פלסטיק ומחצבה.

במהלך שנות השמונים היו בקיבוץ רק 20 חברים. הוא נקלע למשבר כלכלי וחברתי חמור שהביא בסופו של דבר בשנת 1993 לעזיבתם של חברים רבים את הקיבוץ. בשנת 1999 יושבה נערן מחדש על ידי גרעיני נח"ל בוגרי תנועת הנוער המחנות העולים. הקיבוץ החדש הוא קיבוץ קבוצות משימתי (קיבוץ מחנכים) אשר מתמקד בפעילות חינוכית בתנועת הנוער "המחנות העולים", בהדרכת נוער בבקעת הירדן וברחבי ישראל.

תעסוקה
הענף המרכזי של משק נערן הוא מטע תמרים. ענפים נוספים: מטע ליצ'י, גידולי שדה מתחלפים ומשתלה המתמחה בפרחי נוי.

חברי הקיבוץ עוסקים גם בהפעלת מסגרות חינוך בלתי פורמליות עבור בני הנוער בקיבוץ וביישובים השכנים, כמו גם גנים לגיל הרך שאליהם נקלטים גם ילדי חוץ.

רבים מחברי היישוב פעילים בתנועת הנוער המחנות העולים.

 ראו גם 
ייט"ב
קבוצות הבחירה

לקריאה נוספת

חנן אשל, "כגון... יריחו לנערן...", בתוך: זאב ח' ארליך (עורך), "...לפני אפרים ובנימין ומנשה...", ירושלים תשמ"ה, עמ' 83–88

קישורים חיצוניים


 נערן, באתר מועצה אזורית ערבות הירדן 
 על תולדות נערן בתקופה העתיקה ועל בית-הכנסת העתיק ראה 



הערות שוליים

ממוזער|מטע התמרים של נערן|מרכז|600px

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:מועצה אזורית ערבות הירדן
קטגוריה:יישובים בישראל ששמם הוחלף
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1999
קטגוריה:בקעת הירדן
קטגוריה:קיבוצים ביהודה ושומרון
קטגוריה:המחנות העולים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום