אח מוסמך

אח או אחות הם אנשים העוסקים במערכת הבריאות בתחום הסיעוד, כחלק מהצוות הרפואי; מקצוע זה הוא פָּארַא-רפואי. העוסק בסיעוד הוא עצמאי העובד בשיתוף פעולה עם מקצועות בריאות אחרים ומטפל ביחידים בכל הגילים, משפחות, קבוצות וקהילות, חולים או בריאים בכל המסגרות. התחום כולל קידום בריאות, מניעת מחלות, קידום סביבה בטוחה וטיפול בחולים במחלות שונות, בנכים ובנוטים למות. העוסקים בתחום גם משתתפים בעיצוב מדיניות בריאות, ניהול מערכות בריאות ובחינוך. בשנת 2023 שונה שם העיסוק על ידי מנהל הסיעוד במשרד בריאות לאַחֲיוּת.

היסטוריה
ממוזער|250px|אחיות מחלקת העיניים בבית החולים בתל השומר, 1948
הסיעוד כמקצוע צמח מפעילות שנעשתה בעיקר בידי נשים. ראשיתו למעשה הרחבת מאפייני הטיפול האימהי, כשהוא מכוון כלפי אוכלוסיות חלשות כחולים, נכים, קשישים, ילדים ועניים.

עם אימוצה של הנצרות כדת הרשמית של האימפריה הרומית, הוצאה הוראה על הקמת בית חולים בכל קתדרלה. בתי החולים הראשונים שנבנו בעקבות הוראה זו נבנו בקונסטנטינופול ובקיסריה, שם הצמיד באזיל, הבישוף המקומי, מנזר לבית החולים ששימש כאכסניה לעוברי אורח. בתי החולים בימי הביניים פעלו בדרכו של בית החולים בקיסריה, ושימשו גם כאכסניה לעולי רגל כשהנזירות משמשות כאחיות (במשמעותה המודרנית של המילה). הידע שהתפתח הועבר באופן בלתי פורמלי, בתוך המסדרים השונים, בקתוליים ובפרוטסטנטיים. במקביל נמשכה פעילות טיפולית בחולים ובנזקקים בידי נשים, שברובן באו משולי החברה, נחשבו "מפוקפקות" ובאמצעות עיסוק זה זכו למעמד חברתי ולפרנסה.

פלורנס נייטינגייל, חלוצת מקצוע הסיעוד המודרני, קידמה את הפיכת הטיפול בחולים למקצוע שאינו קשור לכנסייה. לאחר שנוכחה במהלך שירותה במלחמת קרים כי הנזירות אינן מקצועיות דיין, הפכה את "עבודת החסד" לדיסציפלינה הנלמדת כמקצוע. בשובה ללונדון הקימה נייטינגייל בית ספר ראשון לאחיות, בבית החולים על שם תומאס הקדוש. במוסד זה, ביססה את תפיסתה כי סיעוד היינו עיסוק אחראי, יעיל ומכובד הדורש לימוד תאורטי בצד האימון המעשי הרב. המוסמכות במקצוע זה המשיכו להקרא אחיות על שם הנזירות (אחיות המנזר) ששימשו בתפקיד זה לראשונה. כבת למשפחה מכובדת, בעלת השכלה רחבה היא עשתה שימוש בקשרים פוליטיים ומיקמה את הסיעוד כמקצוע בלתי נפרד במערכת הבריאות, החל בארגון בתי חולים ומוסדות קהילתיים, בהשתלבות בצבא ובהקמת מערכת אזרחית מסודרת להכשרת אחיות. פעילותה זו השפיעה על מדינות באירופה ומדינות דוברות אנגלית נוספות ובמיוחד ארצות הברית. בוגרות בתי הספר האמריקאים בשלהי המאה ה-19 קידמו רבות את ההכשרה המקצועית, את ההרשאה הממסדית ואת תנאי המחיה של האחיות.

בית הספר העברי הראשון לסיעוד, הוקם בירושלים על ידי הנרייטה סאלד (ליד בית החולים הדסה) ב-1918.

בתחילת המאה העשרים קמו גופים וארגוניים מקצועיים כמו ANA (איגוד האחיות האמריקאיות), ICN (ארגון האחיות הבינלאומיות). ארגונים אילו הובילו להתפתחות מקצוע הסיעוד לכיוונים אקדמיים ולהוצאת בתי הספר המסורתיים אל מחוץ לכותלי בתי החולים. ארגון האחים/ות בישראל חבר ב-ICN מ-1950.

ב-1900 יצא לאור הגיליון הראשון של כתב העת המקצועי "American Journal of Nursing", אשר נתן את האות לחשיבות פרסום מחקרים כחלק מתהליך ההתמקצעות.

הפעילות הסיעודית המודרנית משקפת את הטמעת ההתפתחויות הטכנולוגיות, המדעיות, הכלכליות והפוליטיות- מלחמתיות בחברה המערבית. עם ההתפתחויות במדע וברפואה, הוטלו על אחיות, בצד התמיכה והטיפול הבסיסיים, חובות בעלי מורכבות גוברת והולכת.

בעקבות "מלחמת חרבות ברזל" ומפאת מחסור ברופאים, מתרחבת המגמה להכשיר אחיות למעמד "אחות מומחית", אשר תבצע פעילויות, שבעבר הורשו רק רופאים לבצע וכיום משרד הבריאות, אגף הסיעוד בראשותה של ד"ר מיכל אידלמן אוחנה, מרחיבים את ההרשאות לטובת שיפור השירות לחולה ואיכות טובה יותר למטופלים ובנוסף להקל העומס על הרופאים.

תפקידי המקצוע
אח עובד במוסדות רפואיים (כגון בית חולים ומרפאות), במוסדות נוספים ובקהילה. התפקיד שונה בכל אחד מן המוסדות האלה, אך מהותו עזרה לחולה הן בצד הפיזי והרפואי והן בצד הנפשי. במוסדות רפואיים האחיות והרופאים עובדים במקביל לצורך ריפוי החולה, בהתאם למחלקה ולהתמחות.

קיים מגוון גדול של הכשרות לעוסקים בסיעוד, ומן ההכשרות, נגזר מגוון גדול של תפקידים. אלה כוללים:
 ביצוע אומדן פיזיקלי והיסטוריה בריאותית
 קידום ושימור בריאות, ייעוץ וחינוך
 מתן תרופות, חבישת פצעים והתערבויות מקצועיות נוספות, כגון השתתפות וסיוע בניתוחים ובלידות
 פירוש מידע אודות המטופל וקבלת החלטות קריטיות לגבי פעילויות נחוצות
 תיאום טיפול, שיתוף פעולה עם מומחי בריאות נוספים
 הכוונה ופיקוח על עובדי בריאות אחרים, כגון כוחות עזר
 ניהול מחקרים

פעולות אלה דורשות ידע נרחב, מיומנויות תקשורת והקשבה פעילה וכן יכולות טכניות ברמה גבוהה.

בבתי החולים העוסקים במקצוע האחיות מסתייעים בעובדי "כוח עזר" שהינם עובדי בית חולים ללא תואר או תעודה, המסייעים בחלוקת מזון, ניקיון החדרים ושמירה על הגיינית המטופלים. עיסוק תחילי כ"כוח עזר" לרוב מהווה קדם תחילי לדריסת רגל בעיסוק בתחום הרפואה והסיעוד.

הכשרה
ממוזער|אח ואחות בסיום לימודיהם, הודו, 1964.
ההכשרה למקצוע האח נעשית בבתי ספר ייעודיים ומשך ההכשרה שונה בהתאם לרמת ההכשרה. עם האקדמיזציה של מקצועות מסוימים בשלהי המאה העשרים, הפך גם מקצוע זה למקצוע אקדמי, הנלמד במוסד להשכלה גבוהה בתחום הסיעוד. למסיימי הלימודים שאורכם 4 שנים ניתן תואר אקדמי, במקביל לתעודת אח מוסמך של משרד הבריאות. תעודת אח מוסמך מאפשרת המשך לימודים מתקדמים בסיעוד, הקרויים "קורסים על-בסיסיים", בהתמחויות שונות, כמו אח מיילד וטיפול נמרץ. כגון: טיפול נמרץ כללי, טיפול נמרץ נשימתי, טיפול נמרץ בפג ובילוד טיפול נמרץ ילדים ועוד. בנוסף, קיימים מספר מסלולים לתואר שני ואף לדוקטורט בלימודי סיעוד.

בישראל, בדומה למדינות המערב, קיימות תוכניות להכשרת אחיות מוסמכות אקדמאיות. קיימות מספר תוכניות גנריות ללימודי "אח/ות מוסמך/ת" שנמשכות כשנתיים וחצי וכן תוכניות של הסבת אקדמאים לאחים/יות מוסמכים/ות. לאחר מעבר של מבחן מקצועי, המועבר על ידי משרד הבריאות (הנקרא גם "המבחן הממשלתי") ניתנת תעודת "אח מוסמך". תעודת זאת מאפשרת המשך לימודים מתקדמים בסיעוד, הקרויים "קורסים על-בסיסיים", בהתמחויות שונות, כמו אחות מיילדת וטיפול נמרץ. הקורסים העל בסיסיים מקנים לאחות ידע עמוק יותר בתחום מסוים וכן סמכויות והרשאות נוספות.

תחומי עיסוק מקצועי

מקצוע הסיעוד כולל מספר אפשרויות תעסוקה והתמחויות, הן בבתי חולים ובקהילה. מעבר לתפקיד הבסיסי של אחות מוסמכת, ניתן להתמחות בתחומים ספציפיים בלימודים והכשרות נוספות.

אח/ות מוסמכ/ת בסיסי: התואר הבסיסי והכללי של אחים ואחיות הכולל הכשרת טיפול מקיף בחולים, קידום בריאות, מניעת מחלות, מתן תרופות וזריקות, קיום בדיקות מעבדה כדם ושתן, ביצוע התערבויות מקצועיות, תיאום טיפול ועוד. אחיות מוסמכות מאושרות לעבוד במגוון מסגרות: כמו בתי חולים (פנימית, כירורגית, ילדים, יולדות, אורתופדיה, ועוד); בקהילה כמו בקופות חולים, טיפות חלב, במכוני הדמיה ודיאליזה, ובטיפול ביתי; במוסדות גריאטריים וסיעודיים כמו בתי אבות ובתי חולים גריאטריים; באקדמיה ובמחקר בהוראה והשתתפות במחקרים בתחום הסיעוד; בנוסף לעיסוק במוסדות רפואיים פרטיים ומרפאות פרטיות.

ניתן להפיק תואר עם הכשרה מעשית ממוקדת יותר כ'אח/ות מעשית. המקנה אפשרות לתפקידי ניהול ומטה כמו: אחות אחראית מחלקה/מרפאה (ניהול צוות סיעודי), סגנית אחות אחראית, ראש צוות (סיוע לאחות האחראית בניהול הצוות הסיעודי) או מנהלת סיעוד במוסד רפואי/קופת חולים.

לאחר הלימודים הבסיסיים, לאחיות ניתנת האפשרות להתמחות בתחום קליני ספציפי באמצעות קורסים על-בסיסיים נוספים בתחום נבחר, המאפשרים קבלת החלטות קליניות מורכבות יותר. בין ההתמחויות הנפוצות: חדר ניתוח, טיפול נמרץ (כללי, ילדים, פגים ויילודים), רפואה דחופה, נפרולוגיה ויחידות דיאליזה, קרדיולוגיה, שבץ מוחי, שיקום, מיון, מניעת זיהומים, רפואה ראשונית/קהילה, הדרכה קלינית, אונקולוגיה, גריאטריה, גסטרואנטרולוגיה, מיילדות, ייעוץ הנקה, בריאות הנפש / פסיכיאטריה, פצעים וסטומה, סוכרת.

לרוב כתואר שני ניתן להגיע לדרג אח/ות מומחה/ית (Nurse Practitioner) גבוה יותר הכולל הסמכה מיוחדת המקנה אפשרות לסמכויות נרחבות יותר בתחומי האבחון, הטיפול והמעקב. תחומי המומחיות הקליניות בסיעוד בעניין זה כוללים, בין היתר: אחות מומחית במדיניות ומינהל בסיעוד (ניהול וקביעת מדיניות בתחום הסיעוד), אחות מומחית ברפואה ראשונית בקהילה, אחות מומחית בכירורגיה, אחות מומחית בפגים, אחות מומחית בסיעוד גריאטרי, אחות מומחית בסוכרת, אחות מומחית בטיפול פליאטיבי תומך (בחולים עם מחלות חשוכות מרפא ובני משפחותיהם).

ראו גם
רפואה
מדי אחות
אחות קהילה

לקריאה נוספת
 שני חסון, הסיעוד בישראל - המצב המשפטי הנוכחי, המצוי והרצוי, בתוך "רפואה ומשפט", 2008
 אורלי תורן, אורלי פיקר (עורכות), מנהיגות בלבן - ניהול הסיעוד בבתי חולים, הוצאת מאגנס, 2009
 שרה שחף, אחות טובה דייה - הסיעוד בין אידיאל למציאות, ישראל 1995-1960, רסלינג, 2014
 בתיה טמיר ודניאלה אריאלי, חמלה וסיעוד: בין תאוריה למעשה

קישורים חיצוניים

 מינהל הסיעוד, משרד הבריאות
 אחות אקדמאית – מקצוע מוביל לחיים



  סיום קורס אחיות של שירותי בריאות כללית. יומני כרמל ספטמבר 1951 (התחלה בדקה ב-3:30)
 קביים  - האתר לסטודנטים במקצועות הבריאות

הערות שוליים

קטגוריה:סיעוד