אברהם זכות

רבי אברהם בן שמואל זַכּוּת נכתב גם זקוטו (בספרדית: Abraham Zacuto; 12 באוגוסט 1452 – 1515) היה אסטרונום והיסטוריון יהודי, שזכה להכרה עולמית בזכות ידיעותיו העמוקות בתחום האסטרונומיה. חי רוב חייו בספרד ובפורטוגל ובימי זקנתו עלה לארץ ישראל. מחבר "ספר יוחסין".

כריסטופר קולומבוס התייעץ והשתמש בלוחות האסטרונומיים של אברהם זכות לפני ובמהלך מסעותיו לעולם החדש. כך גם מגלי ארצות נוספים בעידן התגליות.

ביוגרפיה 
שמאל|ממוזער|250px|לוח אסטרונומי מאלמנך ניווט, Almanach Perpetuum של אברהם זכות
אברהם זכות נולד לרבי שמואל בן רבי אברהם בסלמנקה שבקסטיליה, נצר למשפחה מכובדת, אבות אבותיו היגרו מצרפת לקסטיליה בראשית המאה ה-14. רבו המובהק היה רבי יצחק אבוהב, ממנו למד זכות תלמוד, פוסקים וקבלה. בנוסף ללימודי הקודש למד זכות אסטרונומיה באוניברסיטת סלמנקה. הגמון סלמנקה, גונזלו דה ויוירו, פרש עליו את חסותו והעסיק אותו בעבודות אסטרונומיות ומדעיות. בשנת 1480 מת ההגמון והוא עבר לעבוד בשירות דון חואן דה זוניגה, ראש מסדר האבירים של אלקנטרה, והתיישב במקום בשם גאטה. זכות גם פעל בשיתוף אבירי מסדר הצלוב, והתגורר אצלם בטירה של טומאר.

בין השנים 1473–1478 חיבר את ספרו הראשון, החיבור הגדול, בו תיאר את מערכת השמש. הספר זכה להצלחה ותורגם למספר שפות. בעקבות ההכרה הציבורית במומחיותו של זכות בתחום האסטרונומיה, צורף על ידי ז'ואו השני, מלך פורטוגל, לצוות מחקר אשר עסק בהכנת לוחות אסטרונומיים וימיים לטובת הימאים הפורטוגזים דוגמת וסקו דה גמה אשר עסקו במסעות כיבוש וגילוי ברחבי העולם, כמו כן תידרך ספנים בשימוש באצטרולב ששכלל, הוא היה הראשון שהתקין אותו מנחושת במקום עץ ובכך איפשר לספנים לקבוע את מקומה של השמש בדיוק רב יותר. הוא המשיך בתפקיד זה גם בתקופת מלכותו של מנואל הראשון.

הלוחות שחיבר ר' אברהם החליפו לוחות ישנים יותר שחוברו במאה ה-13, אף הם על ידי שני מלומדים יהודים. הלוחות החדשים שימשו בין היתר את כריסטופר קולומבוס במסעותיו. ר' אברהם אף הדריך את קולומבוס לפני מסעו ועזר לו בידיעת חישובים שונים על מערכת השמש והירח וכן בשימוש האצטרולב.

השפעתו של רבי אברהם על מסעותיהם של הפורטוגזים הייתה כה גדולה עד שהיסטוריון בן תקופתו של זכות כתב בספרו "תולדות הודו" כי:
"לפני שציווה לצאת לגילוי הודו, הזמין המלך מנואל אליו את היהודי זכות, שהיה אסטרונום גדול, דיבר איתו בסוד ושאל אותו אם ייעץ לו להיכנס לעובי הקורה, ואם בכלל אפשר לבצע את הדבר... והוא הוסיף שלא יעשה דבר בלי עצתו."

הוא העיד על עצמו שעיסוקו באסטרונומיה היה אך ורק לשם ידיעת התורה ושבזכות פרסומו הביא כבוד לעמו (ספר יוחסין, מאמר ראשון, אלף בית, אות האל"ף):"כשיצאו הספרים שעשיתי בתכונה היו אומרים רבי אברהם זכות איש שלאמנקה. ואני יש לי רשות להתפאר בזה כמו שאמרו חז"ל: 'אי זו היא חכמה שנתחשבו בה החכמים לעיני העמים - הוי אומר זה חשבון תקופות ומזלות'. ואני מעיד לשמים שהיו משבחין את ישראל מאד בזה. וכל כוונתי לא הייתה כי אם להבין דברי חז"ל וההלכות שכתבו בזה."ר' אברהם היה בין היהודים המעטים שנמלטו מפורטוגל, ללא שהמירו דתם, לאחר שמנואל הראשון ציווה להטביל את היהודים בפורטוגל לנצרות בכפייה ואסר על יציאתם את גבולות הממלכה. בדרך בריחתו מפורטוגל נשבו הוא ובנו פעמיים, אך בסופו של דבר הגיעו לתוניס, שם פרסם את חיבורו הידוע ספר היוחסין, בו רשם כללים על הש"ס והפוסקים. ספר זה היה במשך מאות שנים החשוב מבין ספרי קורות ישראל, וכלל תיאור של קורות עם ישראל וחכמיו לאורך ההיסטוריה עד ימיו.

בערוב ימיו, בשנת 1513, הגיע ר' אברהם זכות לירושלים, הוא ישב בישיבת רבי יצחק הכהן שולאל בה חיבר לראשונה את הלוח בלשון הקודש, שם חי את שנותיו האחרונות.

ר' יוסף גרסון נשא הספד עליו ונמצא בספר דרושיו והספדיו "בן פורת יוסף"

ספריו
 ספר יוחסין נדפס לראשונה בקושטאנדינא (איסטנבול) בשנת שכ"ו (1566), "להורות שלשלת קבלת התורה ממשה רבינו ע"ה עד זמן המחבר". הספר נדפס מחדש בקרקוב בשנת 1581, באמסטרדם בשנת 1717, ובקניגסברג בשנת 1858. החל מהמהדורה השנייה, נשמט הבירור שכתב רבי יצחק דמן עכו על מחברו האמיתי של ספר הזוהר. הפסקה חזרה ונדפסה במהדורת "ספר יוחסין השלם" (לונדון, 1857, עמ' 95), שהופיעה על ידי צבי פיליפובסקי  בהוצאת "מעוררי ישנים". החיבור מכיל את ספר הקבלה לראב"ד, את רוב סדר עולם זוטא ו"מעט מדברי הימים למלכי הגוים". מתוך ספר זה נודעו מנהגי תפילה מתקופת הגאונים לדוגמה אופן וזמן אמירת ברוך שאמר. במהדורת פיליפובסקי נוספו "אלפי מראי מקומות חדשים" והגהות רבי יעקב עמדן (היעב"ץ) מכתב יד.
 תשלום הערוך, ספר גדול כולל הוספות ותיקונים לספר הערוך, חברו בתוניס אחר שנת רס"ו.
 החיבור הגדול - ספר על חכמת הניווט באמצעות התכונה ומפות השמים, נכתב עברית ותורגם על ידי תלמידו יוסף ויזינו ללטינית וספרדית. התרגום הופץ תחת השם "אלמנך פרפטום". במבוא לספר היוחסין מספר על כוונתו ללמוד באמצעות זה תורה ולהבין את הקביעות בתלמוד לגבי עונות השנה והמועדים.
 ביאור לוחות - תרגום ספרו העברי החיבור הגדול ללטינית והתאמתו לקוראים הנכרים.

הנצחה
 על שמו נקרא מכתש זגוט על הירח.
 מוזיאון אברהם זכות נמצא בבית הכנסת המשוחזר בעיר טומאר שבפורטוגל.
 רחוב על שמו בשכונת רמות בירושלים.
 היינן טל סלע מקדימה הוציא בשנת 2023 יין אדום תחת המותג Zacuto, על שמו של אברהם זכות.

לקריאה נוספת

 עזריאל שוחט, "ר׳ אברהם זכות בישיבת ר׳ יצחק שולאל בירושלים",ציון, י'ג, תש'ח 1948. 
 רם בן-שלום, "מיתוס ומיתולוגיה של יוון ורומא בתודעה ההיסטורית של יהודי ספרד בימי הביניים", על אברהם זכות בתוכם, ציון, ס'ו, ד', תשס'א 2001. 
 מלאכי בית-אריה, "מאמר על הקץ והאיצטגנינות מאת ר’ אברהם זכות (כ"י בית הספרים 3935 8 [HEB)", קריית ספר, נ'ד, א', תשל'ט 1979.
 רם בן-שלום, "היסטוריוגרפיה פולמוסית ב"ספר יוחסין", נדפס בתוך הקונגרס העולמי למדעי היהדות, תשנ'ד 1994. 
 הרב יעקב חיים סופר, "על ספרים וסופרים: על מעלת ספר יוחסין ומחברו", צפונות, ה', ב', תשנ'ג 1993.

קישורים חיצוניים

 (באנגלית) על החיבור הגדול - ספר הניווט והתכונה כולל תמונת שער הספר וצילומי סריקה של לוחות (באתר "ויקי השני")


 אתר על זכות 
 צביה לוטן, מיפוי - התפתחות המיפוי באירופה - השפעתו של זכות על הימאות
 מאמר קצר על זכות ויצחק אברבנאל

כתביו




 הערות שוליים 

קטגוריה:היסטוריונים מימי הביניים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים פורטוגזים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים ספרדים
קטגוריה:היסטוריונים ארץ-ישראלים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:אסטרונומים ספרדים
קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:סופרים יהודים פורטוגזים
קטגוריה:סופרים יהודים ספרדים
קטגוריה:סופרים יהודים תוניסאים
קטגוריה:מגורשי ספרד ופורטוגל
קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סלמנקה
קטגוריה:אישים שעל שמם מכתשים בירח
קטגוריה:פליטים יהודים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:יהודי תוניסיה במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1450
קטגוריה:נפטרים ב-1515