ילקוט שמעוני

ילקוט שמעוני הוא לקט מדרשים קדומים המסודרים לפי פסוקי התנ"ך. זהות המחבר וזמנו שנויים במחלוקת בין החוקרים.

 מחבר 
לא ידוע רבות על מחבר הילקוט או על זמן יצירתו. מדפיס הילקוט בוונציה בשנת 1566 – רבי מאיר פרינץ – ייחסו ל־"רבנו שמעון ראש הדרשנים מפרנקפורט", וכן ייחסו החיד"א בספרו שם הגדולים. כך גם כתב הרב שלמה סופר בספר חוט המשולש על החתם סופר שהיה מצאצאיו של הילקוט שמעוני. לדעת החוקרים הרב יום־טוב ליפמן צונץ ואברהם אפשטיין הילקוט חובר בתחילת המאה ה-13, ובהתאם זיהה צונץ את המחבר כרבי שמעון קרא בן התקופה והמקום. לעומתם, סבר הרב שלמה יהודה רפפורט (שי"ר) שמחבר הילקוט שמעוני הוא רבי שמעון קרא בן המאה ה־11.ילקוט שמעוני באתר מחלקי המים

 תוכן 
מדרשי הילקוט מלוקטים מהתלמוד הבבלי והירושלמי, מהספרא והמכילתא, מדרש רבה ומדרש תהילים, אבות דרבי נתן, פרקי דרבי אליעזר ומסכתות קטנות, פסיקתא ותנחומא ועוד מדרשים שנעלמו במשך השנים וזהו למעשה השריד היחיד שלהם, כדוגמת מדרש ויסעו, מדרש אספה, מדרש אבכיר, ספרי זוטא, והוא מקור מרכזי בשחזור אותם מדרשים אבודים.

פירוש על הילקוט, בשם "זית רענן", חיבר הרב אברהם גומבינר, בעל "המגן אברהם". הפירוש היה קיים בשלמותו רק בפני עצמו, אך בצמוד לילקוט נדפס ברוב המהדורות רק תקציר ממנו.

 מהדורות 
הילקוט נדפס לראשונה בשנת ה'רפ"א. בשנת תשל"ג (1973) החל מוסד הרב קוק להוציא לאור מהדורה מדעית של הספר בעריכת דוב הימן ויצחק שילוני, על פי כתב יד אוקספורד של הילקוט שהוא בכיר כתבי היד שלו, עם שינויי נוסחאות מכתבי יד ודפוסים ראשונים ציוני מקורות והערות; תשעה כרכים על התורה - תשל"ג-תשנ"ב (1973-1991), ושני כרכים על נביאים - תשנ"ט-תש"ע (1999-2009). ועד עתה (2022) לא יצאו לאור על כתובים. מבוא לילקוט שמעוני מהדו' מוסד הרב קוק נדפס בסוף כרך ט', ומבוא קצר בריש כרך י'. (מבוא לספר ילקוט שמעוני מהדו' וגשל - מהרב בצלאל לנדוי - נדפס בתחילת כרך ראשון על נביאים).

משנת 1998 החלה לצאת בירושלים, על ידי הרב רפאל לוין, מהדורה חדשה ומוערת, וכתוב בהקדמתו: "גוף הילקוט הוא כפי הנדפס בהוצאת וורשא תרל"ח, פרט למקומות שנראה שלקה בחסר או בטעות המעתיקים, ואז העתקנו את שתי הגרסאות. כמו כן הוספנו שינויי נוסחאות מהילקוט הנדפס מכת"י אוכספורד (=הוצאת מוה"ק הנ"ל), ומשאר המדרשים המובאים בילקוט". במהדורה זו מובא גם פירוש זית רענן השלם, שבמהדורות הקודמות נדפס רק תקציר שלו. עד היום הודפסו 13 כרכים, הכוללים את חמשת חומשי תורה ומגילות איכה, רות ואסתר.

 מפרשים 
 רבי אברהם גדילייא (הראשון), שד"ר ירושלים (ליוורנו ת"י-תי"ז), ברית אברהם
 אברהם אבלי הלוי גומבינר, זית רענן
 שמן רענן והיכל רענן - רבי יואל דובער ב"ר מאיר הכהן מוואלוז'ין (לאחר מכן הופץ ע״י ר' יהושוע פרידנזאהן בורשא שיחס את הביאורים לעצמו)
 צבי הירש בן חיים הלוי - צמח לאברהם וגדולי צבי

 ראו גם 
 ילקוט ראובני

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים

 , מבוסס על אוצר ישראל מאת י"ד איזנשטיין
 ילקוט שמעוני על התורה ועל הנ״ך, טקסט דיגיטלי באתר ספריא
 ילקוט שמעוני - ירושלים תשל"ה (דפוס צילום) חלק א' - תורה, חלק ב' - נ"ך

 אברהם אפשטיין, ר' שמעון קרא והילקוט שמעוני, קראקא, תרנ"א


 הערות שוליים 

קטגוריה:ספרי מדרשים
קטגוריה:ספרות יהודית של ימי הביניים
קטגוריה:ספרים המכילים ספרות חז"לית