מכון וולקני

"מכון ווֹלקני-מינהל המחקר החקלאי", הוא המוסד הגדול ביותר בישראל העוסק במחקר חקלאי. המכון קרוי על שמו של יצחק אלעזרי-ווֹלקני (וילקַנְסקי), מייסד תחנת הניסויים החקלאיים, אשר היוותה את הבסיס להתפתחותו. המינהל מסייע לחקלאים בישראל בפתרון בעיות שונות בתחום החקלאות ויוזם, מבצע ומפקח על מחקרים חקלאיים ומחקרים בתחום הנדסת המזון. המכון פועל כיחידת סמך של משרד החקלאות וביטחון המזון.

חידושים רבים שיצאו ממינהל המחקר החקלאי מצאו את דרכם לשדות, למטעים ולשווקים. בין התחומים בהם עסקו אנשי המינהל אפשר למנות גידולים מוגנים (גידולי חממה), השקיה, חקלאות באזורים צחיחים, טיפול בתוצרת לאחר הקטיף, מיכון חקלאי וזנים חדשים של פירות, ירקות וצמחי נוי.

אנשי המינהל מלמדים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל כמו גם בקורסים שונים לסטודנטים מהארץ ומחו"ל, ומשמשים כמנחים לסטודנטים לתארים גבוהים. במינהל המחקר החקלאי פועלים כ-200 מדענים בעלי תואר דוקטור, כ-300 מהנדסים וטכנאים, ולמעלה מ-220 סטודנטים לתארים שונים.

המכון נמצא בתחום השיפוט של עיריית ראשון לציון, בשטחים פתוחים הנמצאים משני צדדיו של רחוב "דרך המכבים". בשטח המכון פועלים גם "בית החולים הווטרינרי האוניברסיטאי", השייך לפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית, בנק הגנים לצמחי ארץ ישראל וכן השירות המטאורולוגי הישראלי והמכון להנדסה חקלאית.

שם
שמאל|200px|ממוזער|סמליל המכון כשנקרא מרכז וולקני
במשך שנים נקרא המכון "התחנה לחקר החקלאות". בשנת 1963 הוחלט לשנות את שמו ולקרוא לו "מכון וולקני". בשנת 1971, בעקבות הארגון מחדש של המחקר במשרד החקלאות, שונה שם המכון ל"מרכז וולקני, מינהל המחקר החקלאי". במסגרת מיתוג מחדש במאה ה-21 הוחלט לשוב ולכנותו "מכון וולקני".

היסטוריה ומבנה
250px|ממוזער|תחנת הניסיונות בתל אביב
שמאל|ממוזער|260px|טקס הקדשה של המעבדה לחקר הקרקע בתחנת הניסיונות החקלאית ברחובות. משמאל לימין: ארתור רופין, יצחק מגזיניק, יצחק וולקני, ארתור ווקופ, חיים ויצמן, קופרמן
שמאל|ממוזער|260px|תרגול חליבה "על יבש" במכון וולקני, 1938
שמאל|ממוזער|260px|תרגול חליבה במכון וולקני, 1938
הנהלת התנועה הציונית החליטה שיש להקים מערכת מחקר חקלאי בארץ ישראל, ובשנת 1921 הוקמה תחנת ניסיונות חקלאית בתל אביב בראשות יצחק אלעזרי-ווֹלקני (וילקַנְסקי). בשנת 1932 עברה התחנה לרחובות. אלעזרי-וולקני הציג, עם יסוד התחנה, את תוכניתו לעסוק במחקר, הדרכה והוראה. בתחילה עסקו רק במחקר והדרכה, אך בשנת 1942 הוקם המכון ללימודי החקלאות בו עסקו גם בהוראה. לאחר קום המדינה, בשנת 1951, חתמו המדינה והסוכנות היהודית על הסכם לחלוקת הבעלות על רכוש התחנה ברחובות בין הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית והמוסד הממשלתי שיקום ויעסוק במחקר חקלאי, ועובדי התחנה הפכו לעובדי מדינה. במקום נמצא גם המטה של המועצה לשיווק פרי הדר.

בתחילת שנות ה-50 הוחלט על העברת המכון לבית דגן והחל בשנת 1955 קיבל המכון לרשותו קרקעות באזור ראשון לציון-("דרך המכבים") ויחידות המוסד החלו לעבור לשם. בשנת 1957 חלק מהיחידות היו ברחובות וחלק שני בבית דגן. התהליך נמשך שנים רבות, ועד היום שוכנת אחת היחידות ברחובות.

בשנת 1966 מינה ראש הממשלה לוי אשכול את אפרים קצ'לסקי לעמוד בראש ועדה שתארגן את המערכות הממשלתיות למחקר ופיתוח. המחקר החקלאי הנרחב זכה להתייחסות רבה בדו"ח, והוועדה המליצה להקים מינהל למחקר חקלאי ליד משרד החקלאות, להגדיר את תפקידי המכון, ואת הקשר בין המכון למשרד החקלאות, למנות מדען ראשי למשרד החקלאות, למסד את תנאי העסקתם וקידומם של עובדי המכון, ולפעול לעידוד פעילות אקדמית ברמה גבוהה. מסקנות הוועדה, שישומן החל בתחילת שנות השבעים, מתוות את דרכו של המוסד עד ימינו.

עם השנים נפתחו שלוחות וחוות שהיו כפופות למכון:
תחנת ניסיונות אזורית נווה-יער
תחנת ניסיונות אזורית גילת
תחנת ניסיונות מרכז בית דגן
התחנה למדגה ולחקלאות מים בדור
חוות ניסיונות לכיש
חוות הבשור
חוות מגדה בנגב
חוות מתתיהו בגליל העליון
חוות מרדכי ליד עיינות

כיום מורכב מינהל המחקר החקלאי מהמכונים הבאים:
המכון למדעי הצמח
המכון לחקר בעלי חיים
המכון למדעי הקרקע, המים והסביבה
המכון לטכנולוגיה ואחסון של תוצרת חקלאית
המכון להנדסה חקלאית
המכון להגנת הצומח

שני מרכזי מחקר נוספים פועלים מטעם המכון:
מרכז מחקר נווה יער בצפון
מרכז מחקר גילת בדרום

המכון לחקר בעלי חיים עדיין פועל בשטח הפקולטה לחקלאות ברחובות, במתכונת של מעבדות ושירותי אדמיניסטרציה. עבודות המחקר בבעלי חיים מתבצעות במכון וולקני בראשון לציון ובמרכז המחקר בנווה יער. כל שאר המכונים עברו, כאמור, לראשון לציון, ויש להם שלוחות בתחנות הניסיונות בנוה-יער, בגילת, ובחוות האזוריות.

עבודות שבוצעו במכון על ידי אליקים וגה היו בסיס לפיתוח ענף הפרחים במשק ישראלי.

 עמותות ואגודות 
בשטח המכון פועלות גם כמה עמותות ואגודות למחקר חקלאי.

 מנהלי מכון וולקני לדורותיהם 
שםתקופת כהונהיצחק אלעזרי-וולקני1922–1951שלמה רביקוביץ1951–1954יעקב פלג1954–1958יצחק ארנון1958–1968יואש ועדיה1968–1979רם מואב1979–1980גד לובנשטיין1981–1986יוסף שלהבת1986–1988מאיר בן מאיר1988–1991עזרא סדן1992–1995נחום סנפיר1995–1999אלי פוטיבסקי1999–2007יצחק שפיגל2007–2011יורם קפולניק2011–2016אלי פיינרמן2016–2021שמואל אסולין (מ"מ)2021–2024בני חפץ2024–מכהן
 מגרשי התערוכה החדשים 

250px|ממוזער|מתחם מגרשי התערוכה לשעבר, במכון וולקני
בשנים 1956–1959 שכנו בשטחו של מכון וולקני מגרשי התערוכה בבית דגן עד למעבר אל אקספו תל אביב בשנת 1959.

 בית הבאר של משפחת אבו ג'בן 
על כביש ראשון לציון-בית דגן (רחוב דרך המכבים בראשון לציון) בשטחו של מכון וולקני שכן עד 1948, "בית באר" של משפחת אבו ג'אבן שהיה בית ההשקיה של הפרדסים שעמדו בו בעבר. במקום שבו עמד בעבר ניצבת אבן המנציחה אותו.

 פינוי אל מיקום חדש 
שר החקלאות אורי אריאל הודיע ב-6 במרץ 2016 כי בכוונתו להביא לאישור הממשלה תוכנית להעברת המכון לגליל. על 3,000 הדונם שיתפנו ניתן יהיה לבנות כ־10,000 יחידות דיור. המטרה השנייה של התוכנית היא למשוך אוכלוסיות חזקות לגליל. בתגובה פתחו הנהלת המכון ועובדיו במאבק נגד התוכנית.

בול יובל למכון
במלאת 50 שנה למכון וולקני הונצח האירוע בבול מזכרת מיוחד ; ב-25 באוקטובר 1971, הנפיק דאר ישראל בול יובל זה שעליו ציור של סמלים חקלאיים (שיבולת, תרנגולת). האמנים מקסים וגבריאל שמיר עיצבו את הבול. דאר ישראל מכר 1,083,000 בולים מבול זה במשך כ-4 חודשים עד להפסקת מכירתו.

לקריאה נוספת


קישורים חיצוניים

 מכון וולקני, ברשת החברתית Bluesky.











  אוסף 26 תצלומים של המכון, הצלם זולטן קלוגר, גנזך המדינה, 1933
  מכון וולקני, במסגרת הסכת עולמי עם יצחק נוי, תאגיד השידור הישראלי - כאן, 3 באוגוסט 2021
  התחנה לחקר החקלאות, לימים מנהל המחקר החקלאי. יומני כרמל, אפריל 1940 (התחלה 5:20)
  סיור בתחנה לחקר החקלאות ברחובות, יומני כרמל נובמבר 1949 (התחלה 3:21)



הערות שוליים

*
וולקני
וולקני
קטגוריה:ישראל: חקלאות
קטגוריה:ראשון לציון: ארגונים
קטגוריה:בית דגן
וולקני
קטגוריה:יחידות סמך