דני קרוון

שמאל|ממוזער|250px|דני קרוון, 1969
שמאל|ממוזער|250px|דני קרוון באנדרטת חטיבת הנגב, 2014
ממוזער|הגשר בציר הגדול, סרג'י פונטואז, צרפת
דני קרוון (7 בדצמבר 1930 – 29 במאי 2021) היה פסל, מעצב תפאורות וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל לפיסול לשנת תשל"ז (1977), יקיר העיר תל אביב (2021), עטור פרסים בין-לאומיים על יצירותיו.

 ביוגרפיה 
קרוון נולד בתל אביב לזהבה ואברהם. אביו היה גנן העיר תל אביב במשך כארבעה עשורים ונחשב לאחד מאבות אדריכלות הנוף הישראלי. מגיל צעיר התעניין באמנות ויצר עד לשנות חייו האחרונות.

קרוון השתייך לגרעין של השומר הצעיר ונמנה עם מקימי קיבוץ הראל, שנוסד בשנת 1948,על דרך בורמה שהוקם לאבטחת הגישה לירושלים, והיה לחבר הקיבוץ עד לפרוקו הראשון בשנת 1955. בקיבוץ הראל הכיר את רעייתו חוה לבית פוגלר. הם נישאו בשנת 1955, ונולדו להם שלוש בנות: נועה – יזמית תרבות, אוצרת, במאית ומפיקה, תמר – אמנית, במאית, צלמת ומטפלת באמנות בילדים ויעל – רקדנית, שחקנית ובמאית.

מרכז פעילותו של קרוון היה בתל אביב, והוא חי ויצר גם במדינות נוספות ברחבי העולם.

קרוון נפטר ב-29 במאי 2021 בגיל 90 ונקבר בבית הקברות של קיבוץ שובל.

 קריירה מקצועית 
קרוון החל את דרכו האמנותית בגיל צעיר. בשנים 1943–1945 למד בסטודיה לציור ופיסול של אהרון אבני, ובשנים 1945–1947 למד בסטודיה של יחזקאל שטרייכמן ואביגדור סטימצקי, מגדולי הציירים הישראלים, וגם אצל מרסל ינקו, ומעצב הבמה דוד שניאור. באותן השנים התמקד בציור ובציורי קיר, התמחות אותה המשיכה אל לימודיו באקדמיה. ב-1949 למד ציור בבצלאל בירושלים. בין השנים 1956–1957 השתלם בטכניקת ציורי קיר (פרסקו) באקדמיה בלה-ארט בפירנצה, (Academia di Belle Arti di Firenze) ומאוחר יותר באקדמיה "גראנד שומיאר" בפריז.

עבודותיו המוקדמות כללו איורים לפרסומי תנועת "השומר הצעיר" ולשבועון "משמר לילדים", עיצוב תפאורות ללהקת הנח"ל, עיצוב ביתני תערוכות לאומיות ובימות של להקות צבאיות; ובהמשך תפאורות לתיאטרונים מרכזיים וללהקות מחול מובילות בישראל ומחוצה לה, בהן "ענבל", "בת-שבע" ו"מרתה גרהם" בניו יורק.

קרוון יצר עבור מבני ציבור וגופים שונים תבליטים וציורי קיר, ביניהם באונייה "שלום" של חברת "צים", במכון ויצמן ובהיכל בית המשפט בתל אביב.

בשנות ה-60, כחלק מזרם אמנות סביבתית ואדמה, התמקד בפיסול אנדרטאות בבטון.

בשנת 1976 ייצג את ישראל בביאנלה של ונציה וב-1977 הוזמן להשתתף בדוקומנטה שבקאסל.

מאז שנות ה-80, יצר קרוון כ-70 עבודות אמנות סביבתיות ברחבי העולם.

בשנת 1984, שימש כמרצה אורח ב"אקול דה בוז אר" בפריז.

ב--2010, דרש לכסות את יצירתו בקיר הדרומי של מליאת הכנסת, במחאה על תיקון לפקודת האגודות השיתופיות, שיאפשר הקמתן של ועדות קבלה ביישובים קטנים, וטען שישראל הופכת למדינה עם חוקי גזע.

 יצירותיו של קרוון 
יצירותיו של קרוון, הן לרוב פסלים גדולי ממדים, תלויי מקום, בעלי אופי אדריכלי המתאפיינים בקו נקי ומינימליסטי, מרשים ורב עוצמה. הוא הרבה להשתמש בבטון חשוף לרוב בעל גוון בהיר, ויצר סגנון ייחודי משלו. פסליו מוצבים במרחבים פתוחים בישראל וברחבי העולם ומזמינים את המתבוננים להסתובב בתוכם. עם המדינות בהן מוצבים פסליו נמנות ארצות הברית, יפן, קוריאה הדרומית, צרפת, גרמניה, איטליה, פורטוגל וספרד.

 יצירות קבע מרכזיות 
 אנדרטת חטיבת הנגב, באר שבע, 1963-1968
 ב-1965, עיצב את הקיר הדרומי של אולם מליאת הכנסת – המכונה "שאלו שלום ירושלם ישליו אהביך" (על פי תהילים, קכ"ב, ו'). היצירה בנויה מאבנים גליליות גדולות, המדמות את חומת ירושלים עם עיגול במרכז, המציג את "ירושלים של מטה", ומעין כיפה הפוכה למעלה המדמה את "ירושלים של מעלה".
 "גן עדן" / "הגירוש", קיר אמנות מקרמיקה, בבית הספר לאחיות, כיום המרכז הרפואי לבריאות הנפש באברבנאל, בת-ים, 1967 - 1972.
 "בראשית" קיר אמנות מקרמיקה, על בניין כיתות, בכפר תקווה, 1975.
 "כיכר לבנה", פארק אדית וולפסון, תל אביב 1976–1988
 תבליט עץ, "ירושלים עיר שלום", על קיר הלובי הראשי של בניין מאירסדורף, קמפוס הר הצופים, ירושלים, 1979
 הציר הגדול, סרז'י פונטואז (Cergy pontoise) ליד פריס, 1980, עדיין בשלבי עבודה.
 "שעון שמש 1980", גבעת רם, ירושלים
 "מעלות", בין קתדרלת קלן למוזיאון לודוויג, קלן, 1980–1986
 "נתיב זכויות האדם", נירנברג, 1983–1989
 "דרך האור", הפארק האולימפי בסיאול, 1986–1987
 שדרת שארל דה-גול, לה דפאנס, 1989–2000
 "צפון", דיסלדורף 1990 – דיסקת פלדה בכניסה הצפונית לבית הנבחרים של מדינת נורדריין-וסטפאליה
 "מעברים, מחווה לוולטר בנימין", פורבו, קטלוניה, ספרד 1990–1994.
 "הדרך אל הגן הנסתר", סאפורו, באי הוקאיידו, יפן 1992–1999
 "כיכר הסובלנות" (לזכר יצחק רבין), משרדי אונסק"ו, פריס, 1993–1996
 "מעיין", מוזיאון האומנות של מחוז מיאזקי, יפן 1993–1995
 "גן המייסדים", חדרה, 1995–1999
 "גן הזכרונות", דואיסבורג, 1996–1999
 "נתיב השלום", ניצנה, 1996–2000
 "מגדל הדמעות" באתר "יד לשריון" המשתלבת בבניין מצודת טגארט בלטרון, 1996
 "בראשית", נפת קגושימה, באי קיושו, יפן, 2000
 אתר הנצחה לשואת הצוענים, אנדרטה לזכר סינטי רומא, ברלין, 2000–2012
 "מזרח" האנדרטה לזכר בית הכנסת ברגנסבורג, 2005
 "סולם יעקב" קיר העץ הקדמי של אודיטוריום הכנסת, 1994..
 כיכר התרבות בתל אביב, 2011
 האנדרטה לחללי חטיבת הראל במלחמת העצמאות, ירושלים, 2013
"יער האומנות מורו" מחוז נארה באי אונשו, יפן.

תמונות ממבחר יצירותיו

 פעילות פוליטית 
מוטיב השלום שב ועולה ביצירותיו ואלו מוקדשות לנושא מתוך עמדה ביקורתית ומטרה לקדם את השלום ולעורר את הצופה. קרוון מעיד על עצמו כי תמיד היה אדם פוליטי ומעורב ובאומנותו הוא מגיב לאירועים ולמצבים פוליטיים. את פעילותו החברתית החל כבר בהיותו בקיבוץ הראל. שם צייר את הכפרים הערבים הנטושים בסביבה ופעל בניסיון לקדם את השלום ולסייע בזכויותיהם של ערביי אבו גוש השכנים.

במסגרת פעילותו למען השלום והצדק החברתי היה פעיל במרצ. בשנת 1992, הוצב במקום ה-116 ברשימת מרצ בבחירות לכנסת השלוש עשרה. ב-1996, הוצב במקום ה-110, ב-2003, במקום ה-113, ובשנת 2015, הוצב במקום ה-108 בבחירות לכנסת העשרים, בשנת 2019 הוצב במקום ה-98 בבחירות לכנסת העשרים ואחת. היה חבר קהילת יש דין וחבר המועצה הציבורית של העמותה בצלם.

 פעילות ציבורית ותרבותית 
נמנה עם מקימי להקת המחול בת-שבע שהוקמה בשנת 1964, על-ידי הברונית בת-שבע דה רוטשילד והכראוגרפית מרתה גרהם. קרוון שימש כמעצב תפאורות לכ-15 מופעים של הלהקה וליווה אותה כיועץ אומנותי מאז היווסדה והיה חבר במועצה הציבורית של הלהקה. קרוון פעל רבות לשימור הלהקה גם לאחר פרישתה של הברונית דה-רוטשילד והוביל להשגת תמיכה והכרה מצד לאה פורת, ראש המועצה לתרבות ולאומנות במשרד החינוך והתרבות דאז, במטרה להבטיח את המשך קיומה של הלהקה.

 פעילות בתחום הפיסול הציבורי 
נמנה עם חלוצי ומקדמי הרעיון של אומנות הפיסול הסביבתי והציבורי בישראל ובעולם (המושג פיסול סביבתי - "Site-specific Art" נתבע רק בשנות ה-70). עבודותיו נוצרות בשטחים ציבוריים, חוברים לנוף המקומי ומשולבים באופן טבעי במרחב. זאת מתוך התחשבות בסביבה הפיזית, התרבותית וההיסטורית, זוהי אמנות למען הציבור. נגישה וזמינה לכל. יצירה של סביבה הפתוחה לכולם ללא כל הבדל. אומנותו מזמינה את האדם להיות חלק ממנה. פסליו מזמינים לשהות, לגעת, לשמוע ולראות, משתפים את כל החושים בחוויה ומעוררים חוויה אישית במרחב הפסל והסביבה. יצירתו נובעת מייחודו של המקום הנבחר.

דני קרוון פעל לקידום חובת שימור פסלים במרחב הציבורי. התריע על הזנחתם ונאבק להקצאת משאבים לשימורם. הוא הדגיש את חשיבותם התרבותית, ההיסטורית והאורבנית של הפסלים, אשר אינם רק יצירות אמנות אלא חלק מהנוף המקומי ומחברים בין עבר, הווה ועתיד. קרוון האמין בחינוך הציבור לחשיבות שימור האומנות הסביבתית. קידם שיח ציבורי בנושא וקרא להקמת מנגנונים וצוותים מקצועיים ייעודיים לתחזוקת הפסלים, במימון הרשויות המקומיות. הוא ביקר את ההתעלמות וההזנחה של יצירות ציבוריות, טען כי הן פוגעות בכבוד המורשת התרבותית. מורשתו כוללת את המסר על חשיבות טיפוח ושימור אמנות במרחב הציבורי ואת תרומתו לשינוי התודעה בנושא זה.

 פרסים והוקרה 
קרוון הציג בחוצות, בגלריות ובמוזיאונים הנחשבים ביותר בישראל ומחוצה לה, וזכה בפרסים והוקרה רבים. בהם:

 פרסים 
 פרס ראשון בתערוכת העשור בירושלים, על עיצוב בניין משרד הפיתוח (1958)
 פרס ישראל לפיסול (1977)
 פרס אונסק"ו : מדליית פיקאסו ומדליית חואן מירו (1994)
 אונסק"ו, פרס אמן לשלום (1996)
 פרס "טבעת הקיסר" הגרמני (1996)
 פרס "פרמיום אימפריאלה" מטעם קיסרות יפן (1998)

 הוקרה 
 דוקטור לשם כבוד לפילוסופיה – אוניברסיטת חיפה (1997)
 דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית (1999)
 בחורף 2007, נערכה לקרוון תערוכה רטרוספקטיבית מקיפה במוזיאון תל אביב לאמנות, שלוותה בקטלוג רחב היקף.
 דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון (2009)
 עיטור מסדר הכבוד של צרפת (2014)
 יום עיון על יצירתו של דני קרוון, שהוקדש לנחמה ריבלין, במעמד נשיא המדינה, המכללה האקדמית תל אביב-יפו, דצמבר 2019
 ב-2021, יצא לאקרנים הסרט התיעודי "דני קרוון" בבימויו של ברק היימן. הסרט שודר בכאן 11 והיה מועמד לפרס אופיר.
 זמן קצר לפני מותו, קיבל קרוון את אות יקיר העיר תל אביב-יפו לשנת 2021
נובמבר 2021, "יפן של דני קרוון", תערוכה המתמקדת בעבודותיו המרכזיות ביפן
 2022, "הקרוון השקט" – דואט של אנסמבל קייזר-אנטונינו בהשראת יצירות האמן.
 עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון בכניסה לביתו ברחוב צבי הרמן שפירא 19 בתל אביב.

 ספריו 
 אנדרטת הנגב, ספר תלת לשוני: עברית, ערבית, אנגלית. הוצאת מרסל, 2016

 ספרים אודות יצירתו 
 תערוכת חג החומש: היצירה הסביבתית הראשונה של דני קרוון, מאת רון ברטוש, הוצאת לוין, 2022
 דני קרוון: אנדרטת הנגב, עורכת: עדי אנגלמן, מרסל לקידום אמנות ותרבות, 2016
 50 שנים לאנדרטת הנגב: 50 שנים לפיסול הציבורי של דני קרוון, מוזיאון הנגב לאמנות, 2014
 דני קרוון - רטרוספקטיבה, עורך: מרדכי עומר, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2007
 דני קרוון - מעברים; מחווה לואלטר בנימין, מוזיאון תל אביב לאמנות, 1997
 דני קרוון, פייר רסטאני, מוזיאון תל - אביב לאמנות/ספרית פועלים, 1990.
 שאי שלום ירושלים, דני קרוון. מדריך אמנות מאת עדי אנגלמן, מגזין פיקניק להפצת אמנות ומוזיקה, 2013.

 קישורים חיצוניים 



 דני קרוון בביאנלה לאדריכלות בוונציה 2006
 שלום מאת: אריה לובה אליאב, דני קרוון
 דני קרוון, כבשת הרש של ימינו


 אדריכלות בפריז: לגעת בשמש, לגעת ברוח – כתבה על עבודותיו של קרוון בפריז, באתר מסע אחר

 מיכאל יעקובסון, האנדרטה לחטיבת הראל בגן סאקר, Xnet, 26 באפריל 2011.
 מיכאל יעקובסון: אחרי 65 שנה: אנדרטה לחללי חטיבת הראל נחנכה בגן סאקר, 16 ביוני 2013, Xnet
 מיכאל יעקובסון, סיבוב באנדרטת חטיבת הנגב, באתר 'חלון אחורי', 27 במאי 2025, פורסם במקור במגזין xnet ב-4 ביולי 2005



 יאירה יסמין, דני קרוון: "מצאתי את הסוד איך לא להתנפח", באתר אפוק טיימס ישראל, 13 אפריל, 2013

 הדר אוריאל, דני קרוון "שמורת טבע" , מעריב, 5 בינואר 2015



 נוף נתנזון, קרוון: "פעם היינו חברה שאפשר להתגאות בה, היום אני מתבייש", באתר Time Out תל אביב, 25 באפריל 2018
 מיכאל יעקובסון: סיבוב באתר זיכרון לצוענים שנרצחו בשואה שיצר דני קרוון בברלין, באתר 'חלון אחורי', 12 בינואר 2019

  ברק הימן, דני קרוון, סרטון בערוץ סרטי האחים הימן, 2021

 איריס לנה (מנהלת הפרויקט) הגר ציגלר (מנהלת מחקר), דני קרוון, ארכיון בת שבע, באתר בת שבע 2025.

 עם מותו 





הערות שוליים

*
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לפיסול
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1977
קטגוריה:פסלים יהודים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הכרמל (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:הראל (קיבוץ): אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:פעילי מרצ
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2021
קטגוריה:זוכי פרס פרמיום אימפריאלה לפיסול
קטגוריה:אישים הקבורים בשובל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021