קדש ברנע

קָדֵשׁ בַּרְנֵעַ (לעיתים גם קָדֵשׁ) הוא אתר מקראי במדבר פארן, המקום נזכר בספר בראשית ובספר במדבר כשעל פי ספר במדבר אחות משה, מרים קבורה שם. מקדש שלח משה את המרגלים לתור את ארץ כנען, והמקום היווה את אחד מערי הגבול של ממלכת ישראל הקדומה וממלכת יהודה. קדש ברנע מזוהה בדרך כלל עם תל אל קודיראת.

 זיהוי ומיקום 
השם קדש משותף לכמה וכמה ערים בתנ"ך, בהן קֶּדֶשׁ נַפְתָּלִי, קדש עיר המקלט בגליל העליון, קדש בנחלת שבט יששכר, וקדש בשטח מערב סוריה של ימינו. המספר הרב של האזכורים לערים שונות במיקומים גאוגרפיים שונים מחייב פענוח לזיהוי העיר המדויקת שאליה מתכוון הכתוב. קיימת אפילו כפילות מסוימת במקורות בין קדש במדבר פארן לקדש במדבר צין, אך בדרך כלל ההסכמה היא שמדובר בשני מקומות שונים. 

קדש ברנע נזכרת בתנ"ך כמה פעמים למשל בפרשת המרגלים: "וַיֵּלְכוּ וַיָּבֹאוּ ... מִדְבַּר פָּארָן קָדֵשָׁה" (במדבר יג כו), וכן "וְנָסַב לָכֶם הַגְּבוּל מִנֶּגֶב לְמַעֲלֵה עַקְרַבִּים וְעָבַר צִנָה וְהָיוּ תּוֹצְאֹתָיו מִנֶּגֶב לְקָדֵשׁ בַּרְנֵעַ" (במדבר לד, ד). 

קדש מוזכרת גם בספר יהודית, מן הספרים החיצוניים. 

 היסטוריית מחקר 
קדש ברנע מוזכר מספר רב של פעמים במקורות, וכנראה היה בעל חשיבות בהיסטוריה של עם ישראל. לא מעט חוקרים ניסו לזהות את האתר במקומות שונים לאורך ההיסטוריה. בין המקומות שהועלו ניתן למנות את עין אל חוסוב (ק' פון ראומר 1836) ועין קדיס (ג'ון רולאנדס 1842, ה"ס טרומבול 1881). הראשון שזיהה את קדש ברנע במיקומה הנוכחי היה ב' שמידט בשנת 1905 שגם זיהה במקום את התל שנמצא סמוך למעיין. בשנת 1914 נערך במקום מחקר שנעשה על ידי צמד החוקרים וולי ולורנס, שאף חשפו את שרידיה של מצודה מלבנית עם מגדלים. עם כיבוש חצי האי סיני, בוצעו במקום חפירות מטעם ראשות העתיקות במטרה לחשוף את ההיסטוריה של המקום. החפירות החלו בשנת 1956 כשבנוסף, בוצעו חפירות באופן רציף בין השנים 1976–1982, אשר חשפו את השכבות השונות בתל.

 משמעות השם 
חוקרים שונים הציעו מגוון הסברים למקור השם, אולם אף הסבר לא זכה להסכמה רחבה. ייתכן שהשם 'ברנע' מורכב משתי מילים: 'בר' – "מלשון שדה, מדבר, בהוראת חוץ" (כדברי מאנדלקורן בקונקורדציה, ערך 'בר') "יַחְלְמוּ בְנֵיהֶם יִרְבּוּ בַבָּר"; 'נע' – כפשוטו, לשון תנועה. בני-ישראל מצווים לאחר חטא המרגלים להמשיך ולנוע במדבר מחוץ לארץ ישראל, וכפי שנאמר בסמוך למקום שבו מופיע לראשונה השם 'קדש ברנע': "וַיִּחַר אַף ה' בְּיִשְׂרָאֵל וַיְנִעֵם בַּמִּדְבָּר אַרְבָּעִים שָׁנָה". מתך דברים אלו עולה שהמקום נקרא 'קדש'. ואולם כאשר משה מספר על חטא המרגלים או כשהוא מציין את ההשלכות של אותו החטא הוא מוסיף את הכינוי 'ברנע' כביטוי לעונשם של ישראל.

 ארכאולוגיה 
המחקרים והחפירות הארכאולוגיות שנערכו באתר חשפו רצף התיישבותי החל מהמאה העשירית לפנה"ס, באתר זוהו שלוש מצודות שהוקמו לצד היישוב שהיה במקום בתקופות שונות. בנוסף, נמצאו גם שרידים של יישוב פרזות המתוארך למאות החמישית והרביעית לפנה"ס, תקופת שיבת ציון.

 המצודה הראשונה 
מצודה זו מתוארכת למאה העשירית לפנה"ס, זוהי מצודה סגלגלה הדומה בתכנונה למצודות הישראליות בהר הנגב. תפקידה היה לשמור על הגבול הדרומי ודרכי המסחר של ממלכת יהודה. מצודה זו נחרבה כנראה במהלך הכיבושים של המלך המצרי שישק.

 המצודה השנייה 
בעוד שבשאר המצודות הישראליות בהר הנגב, ניתן לראות תכנון דומה, הרי שהמצודה השנייה שנבנתה ככל הנראה על ידי המלך עוזיהו, היא בעלת סגנון וצורה שונים לגמרי. המצודה הייתה בעלת חפיר וסוללת עפר, ולאורך חומותיה הרחבות הוקמו שמונה מגדלים. בשכבה זו נתגלו שלוש תקופות יישוב, עד שהמצודה נחרבה. גם במקרה זה, המצודה שימשה לשמירת גבולות ממלכת יהודה והיא נחרבה באמצע המאה השביעית לפנה"ס, כנראה בתקופת מנשה מלך יהודה.

 המצודה השלישית 
המצודה השלישית והאחרונה נבנתה זמן קצר יחסית לאחר חורבן המצודה השנייה. המצודה השלישית שמרה על התכנון של קודמתה, כאשר תהליך הבנייה האחרון של מצודה זו מיוחס למלך יאשיהו. מצודה זו נחרבה עם חורבן בית ראשון בשנת 586 לפנה"ס. הממצא הקרמי שנתגלה בחפירות הארכאולוגיות עזר לקביעת התיארוך של קדש ברנע. רוב הכלים שנתגלו בחפירות הם מסוג עלים "נגביים", כלומר כלים שנוצרו בעבודת יד ונתגלו רק מדרום לקו בקעת באר שבע. כמו כן נתגלו אוסטרוקונים בשפה העברית, חלקם עם מספרים.

באזור נתגלו גם שרידי יישוב מהתקופה הרומית והביזנטית שהתבססו על חקלאות כפי שניתן לראות מהסכרים ואמות המים באזור.

 ראו גם 
 מצודות ישראליות בנגב

 קישורים חיצוניים 
 קדש, קדש ברנע, מבצע קדש, בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך

 Wilderness Wanderings: Where is Kadesh? באתר Bible History Daily
אחד עשר יום מחורב, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח



 הערות שוליים 

קטגוריה:ישראל: גאוגרפיה
קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:הנגב: אתרי המקרא