קשת (מושב)

250px|ממוזער|אולם התפילה המרכזי בבית הכנסת
קֶשֶׁת הוא מושב שיתופי דתי לאומי הממוקם במרכזה של רמת הגולן, 10 ק"מ ממזרח לקצרין ו-5.2 ק"מ מגבול סוריה. היישוב שייך למועצה אזורית גולן ולארגון המושבים של הפועל המזרחי. היישוב שוכן לרגלי הר הגעש גבעת טליה, בגובה של 710 מטרים מעל פני הים. מדרום מזרח ליישוב נמצאת שמורת הר פרס.

מקור השם
מקור השם בשם העיר קוניטרה (גשר הבנוי מקשתות), שבה הוקם הגרעין שהמשיך אחר כך ליישוב הנוכחי. על פי הפרסום הרשמי של ועדת השמות הממשלתית, השם קשת הוא סמלי יש הטוענים כי השם נובע מראשי התיבות "קוניטרה שלנו תמיד" אך על פי נוכחים בבחירת השם הטענה איננה נכונה.

הקמת היישוב
היישוב הוקם בעקבות מלחמת יום הכיפורים, בתקופה בין הסכם הפסקת האש ולפני הסכם הפרדת הכוחות, על ידי ועד יישובי הגולן במטרה למנוע את מסירת קוניטרה ותילי הגעש האסטרטגיים הר חרמונית, בנטל, אביטל ותל פרס לידי הסורים. הוא הוקם ב-12 במאי 1974 (כ' באייר ה'תשל"ד) לאחר שבעה ניסיונות התיישבות קודמים שלא צלחו, בפאתיה הצפון מערביים של קוניטרה, בבונקר תת-קרקעי מחשש להפגזות סוריות שהיו שכיחות באזור.

התושבים הראשונים היו חברי קיבוצים ומושבים בגולן. כעבור יומיים הצטרפו ליישוב תומכים מכל רחבי הארץ אשר התנגדו למסירת שטחים לסוריה, וכעבור שבוע מספר בחורים מישיבת מרכז הרב בירושלים. לאחר כחודש הגיעו ישראל וסוריה להסכם הפרדת כוחות במסגרתו נמסרה ב-31 במאי 1974 רוב העיר קוניטרה לידיים סוריות אולם אזור הבונקר וארבעת התילים; חרמונית, בנטל, אביטל ופרס, נשארו בידי מדינת ישראל. במהלך חודש זה נרקמו יחסים קרובים בין האנשים השונים שאכלסו את הבונקר.

מתוך רצון לשמר ולפתח את החיים ביחד, עברו התושבים למבנה "המשתלה" הממוקם בעמק קוניטרה. לאחר כארבעה חודשים התבקשו חברי קשת על ידי ועד יישובי הגולן לעבור ולהתיישב במרכז הגולן. אזור מרכז הגולן בין רמת מגשימים בדרום ועין זיוון בצפון הוא אזור של סלעי בזלת טרשיים שקשה מאוד לעיבוד חקלאי ולכן היה ריק מיישובים. לאחר התלבטות הסכימו החברים לעבור פעם נוספת ולהתיישב בחושנייה בתוך מחנה הרוס של הצבא הסורי.

ב-1974 ביקש הרצי"ה מהרב אלי סדן לסייע בהקמת היישוב. סדן נענה והיה למזכיר המושב. 

במהלך השנתיים הראשונות התנהל ויכוח נוקב על מיקום נקודת יישוב הקבע בין ועד יישובי הגולן ואנשי קשת לבין צה"ל שיוצג על ידי אלוף פיקוד הצפון רפאל איתן. עמדת הצבא הייתה שאזור מרכז הגולן צפוי להיות שדה הקרב העתידי במקרה של מלחמה בין סוריה לישראל ולכן יש להרחיק אזרחים מאזור הלחימה ולמקם את קשת במערב הגולן. עמדת תושבי הגולן הייתה שמיקום היישובים בגולן יקבע את מפת הגבול של ישראל בגולן ולכן יש למקם את קשת במזרח הגולן. שר הביטחון שמעון פרס שהתבקש להכריע בוויכוח צידד בעמדת אנשי הגולן.

כעבור כארבע שנים נוספות עבר היישוב קשת למשכנו הקבוע על מורדותיו המערביים של גבעת טליה.

אוכלוסייה
היישוב מונה כ-150 משפחות. מחצית החברים במושב הם ילידי ישראל וחמישית מהם הם עולים מצפון אמריקה.

הרב צבי ישראל טאו התגורר במושב פעמיים. ב-1978 גזר על עצמו גלות של מספר שנים במושב, לאחר שאחד מתלמידיו, שהיה מעורער בנפשו, רצח את אשתו. ב-2022 עבר למושב על רקע מספר תלונות שהוגשו נגדו על פגיעה מינית.

ראש השב"כ דוד זיני נשוי לילידת המושב, והזוג התגורר במקום עד שנת 2025.

כלכלה
כלכלת היישוב מגוונת ורוב התושבים מתפרנסים ממגוון מקצועות ומאירוח בכ-15 צימרים הפועלים ביישוב. כך גם רוב חברי האגודה השיתופית (שחברים בה כמחצית מהתושבים). האגודה השיתופית מופרטת ומעסיקה בעיקר עובדי חוץ, וכן כ-15% מהחברים. הכנסות האגודה השיתופית מתבססות על גידולי שלחין (תפוחים, דובדבנים, מנגו, אפרסק, נקטרינה וכרם יין) וכן על לול פיטום, רפת, מפעל מיצים טבעיים ועדר בקר לבשר. המושב שותף בכפר הנופש כינר. במקום פועלים אף צימרים ויחידות אירוח.

חינוך
ביישוב נמצא בית ספר שדה "קשת יהונתן" על שם  שנפל במלחמת יום הכיפורים. ב-1991 הוקמה במושב המכינה הקדם צבאית קשת יהודה ברוח ישיבות הקו. ביישוב פועלים תלמוד תורה, בית ספר יסודי לבנות, ושני סניפים של תנועת הנוער בני עקיבא, לבנים ולבנות.

בשנים 1981-1977 שימש הרב שלמה אבינר כרב המושב. בשנים תשמ"ב – תשנ"א שימש כרב היישוב הרב יעקב פייגנבוים. כיום רב המושב הוא הרב יאיר מרמרוש.

לקריאה נוספת
 אפרת בדיחי, פתאום נולדה, תשע"ו / 2016
 מיכה לבנה, גולן - 20 שנה ועוד 2000, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1993

קישורים חיצוניים

קשת - באתר הגולן


הערות שוליים

*
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית גולן
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1974
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון