אריאל (תנועת נוער)

תנועת אריאל היא תנועת נוער דתית לאומית שחרתה על דגלה את האידיאל של "תורת חיים בעוז", כלומר שאיפה לחיי תורה מלאים ללא פשרות. התנועה הוקמה ב-1979 (ה'תשל"ט) על ידי קבוצת נערים מתנועת בני עקיבא שביקשו לפעול תוך שמירה על הפרדה מגדרית. מבין שלושת תנועות הנוער המרכזיות הפועלות בקרב הציבור הדתי לאומי (בני עקיבא, עזרא ואריאל), זוהי התנועה השנייה בגודלה לאחר תנועת הנוער בני עקיבא.

הסניפים מחולקים לסניפי בנים וסניפי בנות והפעילות בהם מחולקת לקבוצות הנקראות שבטים על פי שכבות גיל, החל מכיתה ג' ועד כיתה י"ב. השכבות מתחלקות לשתי קבוצות על, חבריא א' שכוללת את כיתות ג' עד ח', וחבריא ב' (חב"ב) שכוללת את כיתות ט' עד י"ב. החל מכיתה י' נכנסים החניכים להדרכה.

ההנהלה בתנועה מחולקת לתחום בנים ותחום בנות כאשר לכל אחד מהתחומים ממונה רכז או רכזת שאחראי על צוותי הקומונה, על ימי העשרה וההשתלמויות ועל יוזמות ומיזמים בתנועה. תחתיו נמצאים רכזי משנה מחוזיים שאחראים לליווי הסניפים במחוז עליו הם מופקדים. התנועה גם מפעילה משרד הכולל מחלקת כספים, מפעלים, כוח אדם ומזכירות.

בשנת ה'תשפ"ו קיבלה התנועה את אות "העסקה בשיוון" מאת משרד הכלכלה והתעשייה.

הקמת התנועה
בסיוון ה'תשל"ט הוקם סניף בני עקיבא "בין החומות" שברובע היהודי בירושלים. ייחודיותו של סניף זה הייתה אופן פעולתו במתכונת של הפרדה מגדרית, דבר שלא היה מקובל אז בתנועה. בטקס ההקמה נכחו הרבנים מרדכי אליהו, אביגדור נבנצאל, ירחמיאל ויס והרב נחום נריה. הרב צבי יהודה קוק תמך בהקמת התנועה. עם היוודע הדבר, התעורר דיון ציבורי בנושא זה בתנועת בני עקיבא, וזו מיהרה להתנער מהקמת הסניף, באמצעות מודעה בעיתון 'הצופה'. למחרת התפרסם מאמר תגובה של הרב יוסף ברמסון, התוקף את הנהלת התנועה על כך.

בניסיון להרגיע את הרוחות, נפגשו מקימי הסניף הנפרד, ובהם הרב אליעזר מלמד, עם אמנון שפירא והרב משה צבי נריה, ממייסדי תנועת בני עקיבא. הרב חיים דרוקמן תמך גם הוא בקיומו של הסניף הנפרד. אך בני עקיבא עמדה בהתנגדותה למעשה.

עקב הביקוש הרב לסניף נפרד, ומפאת כמות החניכים שהגיעו, גם משכונות רחוקות כמו קריית משה וגבעת שאול, הוחלט לפתוח סניף בנים נוסף, בשכונת גבעת שאול שבעיר. בהחלטת בני עקיבא, הסניף הנפרד החדש לא נכלל בתנועה. כעבור שנה מיום הקמת הסניף החדש, הוקמה תנועת אריאל.

סניף התנועה הראשון שנפתח מאז הקמת התנועה הוא סניף הבנות של גבעת שאול.

מזכל התנועה הנוכחי הוא אלחנן וולף אשר היה חניך מדריך וקומונר בסניף רמב"ש ומילא את תפקיד ראש תחום בנים לפני מספר שנים.
וולף החליף את המזכל הקודם דביר עמיאור אשר מילא את התפקיד שמונה שנים עד שנת תשפו באירוע החלפת מזכלים שהתרחש במסע פתיחת שנה (סוכות) בלטרון במעמד אישי ציבור וכל חניכי וחניכות התנועה.

סניפי התנועה
מלבד סניף גבעת שאול, שהיווה את הגרעין הראשוני, הסניפים הראשונים של התנועה הוקמו בהר נוף, מבשרת ציון, בית אל, קריית ארבע, כוכב השחר, בני ברק, מעלה אדומים, שעלבים ועצמונה, קטמון, ולאחר מכן הוקמו סניפים של התנועה ביישובים רבים בישראל. בעבר היו סניפים של התנועה בנווה דקלים ובעצמונה.

בשנת ה'תשפ"ד, 45 שנים לאחר הקמתה, נמנו בתנועה 164 סניפים, הכוללים יותר מ-25,000 חניכים, כ-2,300 מדריכים ויותר מ-200 קומונרים וקומונריות.

התנועה מוציאה חמישה מפעלים תנועתיים בשנה לחניכים המשלמים דמי חברות - מסע סוכות, מסע ט"ו בשבט, מסע פסח, מסע הדגל, המתקיים במקביל למסע פסח ומיועד לחניכים בכיתה ט', ומחנה קיץ. מלבד מסע הדגל, כל המסעות אורכים יום אחד, ואורך מחנה הקיץ משתנה לפי השבט, כך שהשבט הקטן יוצא ליומיים בלבד והשבט הגדול ביותר יוצא לשבוע שלם.

התנועה פועלת ברמה המקומית על פי פסיקותיו של הרב איתן איזמן וכן של הרב אריה בצלאל יו"ר התנועה, ובשאלות ציבוריות בהתאם לפסיקותיו של הרב אברהם אלקנה שפירא (עד לפטירתו).

גרעיני התנדבות
ממוזער|לוגו צוותי החב"ב
בתנועת אריאל פועלים כיום מספר רב של גרעיני התנדבות בכל רחבי הארץ, בהם פועלים חניכי הנוער הבוגר (חבריא ב').
בנוסף לגרעינים אלו, הוקם גרעין עשייה ארצי, לשבטים הבוגרים בסניפי הבנים. יוזמה זו החלה על ידי חניכי שבט "צור".

 שמות השבטים בתנועה 
מיום הקמת התנועה ועד שנת תשע"ג שמות השבטים היו זהים לאלו של בני עקיבא (כאשר בנוסף היה את השם 'שורשים' לכיתה ב'\ג) החל משנת תשע"ד שונו שמות השבטים, כאשר השמות החדשים הם שמות המקושרים לבית המקדש, והם מחולקים בין השבטים לפי שכבת הגיל בה הם נקראים בשם זה.

 שמות השבטים כיום 
 יסוד (כיתה ב'\ג') – מסמל את בית המקדש, כבסיס ויסוד של העולם כולו - ממקום המקדש, מאבן השתייה, הושתת העולם. (שם זה משמש את החניכים המצטרפים לסניף כחודש - חודשיים וחצי לפני חודש ארגון, בו הם עוברים להיות שבט גלעד/דביר.)
 גלעד (כיתה ג') – מקום השראת שכינה. 
 דביר (כיתה ד') – שמו של קדש הקדשים, המקום בו היה הדיבור הישיר ביותר בין בני ישראל לקב"ה. 
 הראל (כיתה ה') – על שם העקידה שהייתה במקום המקדש, בהר אל. 
 נווה (כיתה ו') – המקדש כמקום בו השלמות החיצונית, הנוי, מתאחדת ומצטרפת אל השלמות הרוחנית, ואף מעלה אותה.
 מעוז (כיתה ז') – החוסן והעוז של עם ישראל נובע מהקשר הייחודי שלהם עם ה', וההשענות שלהם עליו. 
 נחלה (כיתה ח') – שלושה דברים קרויים נחלה: עם ישראל, ארץ ישראל ותורת ישראל. אבל המקום היחיד שקרוי בפירוש בתורה נחלה זה בית המקדש:  וזו הקומה הנוספת הרוחנית אותה מסמל בית המקדש.

בוגרי שבט נחלה מקבלים בכל שנה, שם חדש, שנבחר כל שנה על ידי ההנהלה הארצית של התנועה ומלווה אותם לעד.

 שמות השבטים הבוגרים 
גם בשמות השבטים הבוגרים מיום הקמת התנועה ועד שנת תשע"ג שמות השבטים היו זהים לאלו של בני עקיבא .
נאמן (בנות)/ אליה (בנים)– הוכרז בתשע"ג.
מלאכי – הוכרז בתשע"ד.
צור – הוכרז בתשע"ה.
לביא – הוכרז בתשע"ו. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תשס"ד). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
עשהאל – הוכרז בתשע"ז.
נריה – הוכרז בתשע"ח. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תשנ"ז). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
עוז – הוכרז בתשע"ט. שם זה 'עז' כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תש"ס). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
תאיר – הוכרז בתש"ף.
בניה – הוכרז בתשפ"א.
נעם – הוכרז בתשפ"ב.
מבשר – הוכרז בתשפ"ג.
עמיעד – הוכרז בתשפ"ד. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תשמ"ב). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל
כפיר - הוכרז בתשפ"ה.
אורי - הוכרז בתשפ"ו.

המנון התנועה

המנון התנועה הוא שיר "האמונה" שחיבר הראי"ה קוק.

קישורים חיצוניים

 המנון התנועה 
 אתר הכתבים "שמים"





הערות שוליים

*
אריאל
קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:תנועות נוער מאושרות