השומרונים בהלכה

בהלכה נקבע לשומרונים, המכונים בספרות חז"ל בשם כותים, מעמד מיוחד, שכן לפי המקרא וספרות חז"ל הם צאצאי עם שהתגייר אך לא זנח את דתו האלילית, ולאחר דורות הורחק מהיהדות.

השומרונים במקרא

בספר מלכים מתוארת הגליית תושבי ממלכת ישראל משומרון, והושבת אוכלוסיות מעמים אחרים במקומם.

על פי המקרא, השומרונים מאותו יום ואילך הם אשורים, אשר סנחריב מלך אשור ישב בתחומי ממלכת ישראל, לאחר שהגלה חלק מתושביה לאשור כמעין "חילופי אוכלוסין". המקרא ממשיך לספר התושבים החדשים סבלו ממכת אריות שהטילה את חיתתה על התושבים וטבחה בהם, עד אשר הובא אליהם כהן מבני ישראל הגולים באשור ולימד אותם את משפטי ה'. מאז - "את ה' היו יראים ואת אלהיהם היו עובדים" כלומר, לפי המונח ההלכתי הגיור היה מלכתחילה על דעת "שיתוף שם ה' עם עבודה זרה" ולכן הגירות אינה נחשבת לגירות גמורה. ואכן, בסיום הקטע נאמר: "ויהיו הגויים האלה יראים את ה' ואת פסיליהם היו עובדים, גם בניהם ובני בניהם, כאשר עשו אבותם עד היום הזה". 

בספר עזרא מתוארת התקלות של שבי ציון בפחוות יהודה עם שכניה, תושבי פחוות שומרון, "עבר הנהר" ו"כעת".

השומרונים בספרות חז"ל

מדרש תנחומא לפרשת וישב מתאר את האירועים כך: 

על פי חז"ל, בימי עזרא ונחמיה באו השומרונים להילחם עם ישראל ורצו להרוג את נחמיה. כתוצאה נעצרה הקמת בית המקדש. זרובבל ועזרא גזרו עליהם חרם חמור:
 שלא יאכל אדם מישראל פת כותי, מכאן אמרו האוכל פת כותי כאוכל בשר חזיר.
 ואל יתגייר כותי בישראל.
 ואל יהא להם חלק בתחיית המתים.
 וכתבו וחתמו ושלחו את החרם לכל ישראל שבבבל והם הוסיפו עליהם חרם על חרם והמלך כורש קבע עליהם חרם עולם.

כמו כן על פי חז"ל ניסו השומרונים לשבש את קביעת ראש החודש על ידי הסנהדרין על ידי הדלקת משואות ביום הלא נכון.

בהמשך השנים, השומרונים מוזכרים כשומרי חלק מהמצוות. והיו מצוות "שהחזיקו בהם יותר מישראל"

חרם על הכותים על ידי עזרא הסופר וזרובבל
בפרקי דרבי אליעזר - "חורב" פרק לח מובא על חרם שקיבצו את כל עם ישראל בתוך  בית המקדש עם שלוש מאות כהנים, ושלוש מאות שופרות, ושלוש מאות ספרי תורה ונידו את הכותים בשם המפורש:

דעת המפרשים
רש"י כתב שהשומרונים לא התכוונו לקבל אמונה ומצוות כיהודים, אלא קיבלו תורה ומצוות לפי הדרכת כהן לעבודה זרה, יהודי מגולת אשור שהוא עצמו עובד עבודה זרה. מכאן שכאשר הם התגיירו הם קבלו את היהדות בדעה שהוא בשיתוף עם עבודה זרה ואין זו קבלת מצוות גמורה. אשר לאמור בתוספות ש"כותים גרי אמת הם" - מסתבר כי הם הוצרכו לעבור פעם נוספת גיור מחודש עם קבלת מצוות בלב שלם, ורק מכח הגיור הנוסף הם מוגדרים גרי אמת.

רש"י בקידושין פירש: "גרי אריות - והרי הם כשאר עובדי כוכבים שנשאו בנות ישראל". וכן פירש במסכת סנהדרין שהם כגויים גמורים.

הסיבה שאין השומרונים נחשבים כגרים לדעת התוספות במסכת יבמות: משום שלא נתגיירו לגמרי. ומי שסבר כי היו "גרי אמת" נאמר: "התגיירו תחילה ואחר כך הרשיעו. 

הרמב"ם הזכיר את הכותים במספר מקומות. בפירוש המשניות למסכת ברכות, הוא אומר: "בתחילה האמינו שהם מדקדקים במצוות אחדות יותר מישראל. עד שחקרו חכמים אחריהם ומצאום מקדשים את הר גריזים. וכחקרו על סיבת הדבר, מצאו להם דמות יונה, ואז הורידום במעלת גויים גמורים לכל דבריהם. וכל מה שתמצא מהמשנה מענייני הכותים שמראה שהם מעולים מהגויים וגרועים מישראל כגון אמרם מזמנים עם הכותי וכותי המברך וזולתם, כל זה קודם שבדקו אחריהם. אבל משבדקו אחריהם ומצאו כמו שאמרנו, הרי הם גרועים מן הגויים מאוד .

כלומר, מהרמב"ם משתמע שלא התגיירו מחדש אלא שבהדרגה ובמשך הזמן למדו את התורה, וגם אז לא קיימו הכל כי נשתבשו פירושיהם בה.

פירושים מהעת החדשה

הרב אברהם יצחק הכהן קוק כתב שייתכן שהכותים אמרו בפירוש בשעת קבלת הגירות שהם משתפים שם ה' עם אלוהיהם ועל כן אינם גרי אמת והוצרכו לגיור נוסף.

הרב הראשי לישראל, הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, כתב כי ביחיד אין אומרים הוכיח סופו את תחילתו, כי שמא בתחילה כוונתו הייתה לשם שמים ואחר כך חזר בו. אבל, כשאומה שלמה באה להתגייר, והתברר אחר כך שכולה עובדת עבודה זרה, אין זה מקרה אלא בוודאי הכל תוכנן מלכתחילה. ויש לפנינו אומדנא דמוכח שכולם מלכתחילה לא התכוונו לשם שמים.

 לקריאה נוספת 
 הרב צבי ליפשיץ, מעמד הכותים וגרותם מתוך המאמר "ביטול גיור כשקבלת המצוות פגומה", תחומין י"ט, תשנ"ט.
 הרב אברהם שרמן, "מקור איסורם של הקראים הוא באיסורם של הכותים" מתוך המאמר "היתר נישואין לביתו של קראי", תחומין י"ט, תשנ"ט.
 הרב צבי ליפשיץ, מעמד הכותים וקבלת מצוות חלקית בגיורת, תחומין כ', תש"ס.
 הרב יועזר אריאל, הערות על הדעה שהגירות בטלה למפרע" מתוך המאמר "ביטול גירות למפרע", תחומין כ', תש"ס.

 קישורים חיצוניים 
 יהודה אליצור, הכותים בדברי תנאים, דעת''' - אתר לימודי יהדות ורוח.
 רבקה שחל, תרומתה של מסכת כותים להבנת היחסים בין השומרונים והיהודים אחר חורבן הבית השני
 זאב ספראי, בתי הכנסת של השומרונים בתקופה הרומאית-ביזנטית - מתוך "קתדרה" מס' 4, סנונית - כתבי עת ומאמרי מידע


 הערות שוליים 

קטגוריה:תולדות עם ישראל
קטגוריה:מעמדות ויוחסין ביהדות
קטגוריה:שומרונים
קטגוריה:הלכה