RPG-7

RPG-7 (אר. פי. ג'י 7; מרוסית: РПГ-7 – Ручной противотанковый гранатомёт – מטול רימונים ידני נגד טנקים) הוא מטול רקטות נגד טנקים שפותח ויוצר על ידי ברית המועצות ב-1961 וכיום הוא נשק הנ"ט (נגד טנקים) הנפוץ ביותר בעולם. ה-RPG-7 נחשב לנשק יעיל, אמין, זול ופשוט. תכונות אלו וזמינותו הרבה הפכו אותו לנשק המועדף על ארגוני גרילה ומיליציות לא-סדירות, בייחוד כאלו הנלחמות כנגד צבא מאורגן הכולל חיל שריון מצויד בטנקים.

ה-RPG-7 היה בשימוש במלחמות ועימותים אלימים רבים מאז ייצורו, החל ממלחמת וייטנאם, עבור במלחמת לבנון הראשונה וב וכלה במלחמת עיראק. ה-RPG-7 נמצא גם בשימוש צבאות סדירים, ביניהם צה"ל. כיום הוא מיוצר בחברת Basalt הרוסית, אך גם על ידי תעשיות צבאיות של מדינות אחרות (חלקן תחת רישיון וחלקן לא).

 המטול 
המטול הוא החלק בנשק שתפקידו לשגר את הרקטה הנושאת את הרימון. מטול ה-RPG-7 הוא משגר רב-פעמי הנטען דרך הלוע. המטול קל ונייד ומתוכנן לתפעול בידי חייל בודד. בעת הירי המטול מושען על הכתף, כאשר הירי מתבצע בכריעה, עמידה, שכיבה או ישיבה. המטול עצמו מורכב על צינור פלדה בקוטר 40 מ"מ, שאורכו כ-953 מ"מ ומשקלו הוא כ-7 ק"ג. אמצע הצינור מוקף במתפסים מעץ על מנת להגן על היורה מהחום הנוצר בקנה בעת הירי. בסוף הצינור ישנו מפלט גזים, המוגן במשפך חרוטי, שנועד לפלוט אחורה את הגזים החמים שהצטברו בצינור בעת הירי ובכך להקטין את החום בצינור וכן את הרתע. הכוונות על המטול הן בדרך כלל אופטיות אך ניתן להתקין כוונות מתקדמות כגון לייזר, תת-אדום וראיית-לילה. כל מטול בא באופן סטנדרטי עם כוונות ברזל לגיבוי.

כיום החברה Basalt, יצרנית הנשק, מייצרת רק מטולים מהדגמים המשופרים RPG-7V2 ו-RPG-7D3.

 מפרט טכני 
ממוזער|300px|מטול RPG-7 שבשימוש צה"ל
מטול RPG-7:
 קליבר: 40 מ"מ ("1.57).
 משקל המטול: 7 ק"ג.
 אורך המטול: 950 מ"מ.

מטול RPG-7V1:
 קליבר: 40 מ"מ.
 משקל המטול: 6.3 ק"ג.
 אורך המטול: 950 מ"מ.
 קצב אש תאורטי: 4–6 רקטות לדקה.

מטול RPG-7V2:
 קליבר: 40 מ"מ.
 משקל המטול: 6.3 ק"ג.
 אורך המטול: 950 מ"מ.
 קצב אש תאורטי: 4–6 רקטות לדקה.

מטול RPG-7D:
 מטול שניתן לפרקו לחלקים באורך 630 מ"מ לצורכי העברה ואחסון.

מטול RPG-7D3:
 מטול שניתן לפרקו לחלקים באורך 630 מ"מ, נועד לצנחנים.

 תחמושת 
ממוזער|300px|מבנה רקטת PG-7V :  I - ראש קרבי, II - מנוע רקטי, III - מטען מאיץ (בוסטר).  1 - מרעום, 2 - חרוט מוליך, 3 - מעטפת אווירודינמית, 4 - "ליינר" חרוטי (קוני), 5 - גוף, 6 - חומר נפץ, 7 - מוליך, 8 - נפץ-יזם, 9 - בלוק הזרבובית, 10 - זרבובית, 11 - גוף המנוע הרקטי, 12 - דלק אבש"ש מניע, 13 - מנוע הרקטה (חלק אחורי), 14 - תחל הצתה, 15 - סנפירים, 16 - תרמיל נייר, 17 - מטען אבש"ש, 18 - טורבינה, 19 - נותב, 20 - שסתום מוקצף.

ממטול ה-RPG-7 ניתן לירות מגוון סוגי תחמושת ורקטות בעלות ראש קרבי (רש"ק) שונה המותאמים למטרות שונות. טרמינולוגיה נפוצה היא לקרוא לראש הקרבי "רימון" (עקב התרגום לאנגלית של RPG שהוא Rocket Propelled Grenade) ולשאר החלקים בחימוש "רקטה" או "מנוע רקטי". בצה"ל משתמשים לעיתים גם במונח פצמ"ט שפירושו פצצת מטול. הרקטות עצמן מיוצבות על ידי סנפירים שנפתחים מייד לאחר שיגור הרקטה. קוטר הרקטה עצמה מתאים לזה של המטול וקטן מזה של הרימון.

במטול ה-RPG-7, וכן בשיפור שלו, מטול ה-RPG-7V1, ניתן לירות רקטות נ"ט שייעודן הוא כלים משוריינים (מסומנות ב-PG או HEAT) וכן רקטות נגד אדם (מסומנות HE או OG). הרקטות מצוידות גם בסוגי מרעומים שונים, הנפוצים שבהם הם מרעום פגיעה פיזואלקטרי ומרעום זמן של 4.5 שניות.

הרקטות נגד שריון מתוכננות לחדור בין 300 מ"מ ל-600 מ"מ פלדה הומוגנית (בהתאם לדגם), אך התפתחויות בעשור האחרון בתחום השריון לכלי הרכב הביאו את יצרני ה-RPG לפתח רקטות נ"ט המצוידות בראשי קרב שייעודם הוא חדירת שריון מודרני כבד ושריון ריאקטיבי.

התחמושת הנוכחית של ה-RPG-7V1 כוללת שלושה סוגים עיקריים:
 רימון PG-7VL הכולל מטען חלול סטנדרטי ומיועד לפגיעה במטרות משוריינות באופן קל כמו כלי רכב, נגמ"שים קלים ומבנים.
 רימון PG-7VR הכולל מטען חלול כפול (טאנדם) ומיועד לפגוע ברק"ם הממוגן בכבדות בשריון מודרני, בייחוד טנקים. רימון זה הוא בעל כושר חדירה גבוה למדי: 700 מ"מ פלדה, 2 מטר לבנים, 1.5 מטר של בטון מחוזק ו-3.7 מטר של עץ או חול.
 רימון TBG-7V תרמובארי המיועד לשימוש נגד מטרות אדם ובלוחמה בשטח בנוי.

 מפרט טכני 
  רקטת PG-7  רקטת PG-7VL  רקטת PG-7VR   250px  250px רש"ק  "חלול" HEAT ורסס  מטען חלול HEAT חד-שלבי  מטען חלול HEAT דו-שלבי (טאנדם) משקל  2.6 ק"ג  2.6 ק"ג  4.5 ק"ג קוטר  85 מ"מ  93 מ"מ  105 מ"מ כושר חדירת שריון  330 מ"מ פלדה  600 מ"מ RHA  700 מ"מ RHA אחרי שריון ריאקטיבי

  רקטת TBG-7V  רקטת OG-7V  250px  250px רש"ק  חימוש תרמוברי ("פצצת דלק")  רסס (נגד אדם) משקל  4.5 ק"ג  2.5 ק"ג קוטר  105 מ"מ  40 מ"מ רדיוס הריגה  8 מטר  15 מטר

 אופן הפעולה 
 ירי רקטה 
ממוזער|250px|חייל אפגני יורה ברקטת RPG-7 בזמן אימון. שימו לב לרקטה הנפלטת בימין התמונה, ולרשף בצד שמאל.
שמאל|ממוזער|250px|לוחם מדגים אחיזת ירי במטול
ממוזער|250px|שוטר אפגני מתאמן בירי RPG-7. ניתן לראות את הרשף שנוצר על ידי המאיץ ונפלט אחורנית.
באמצעות המטול משוגר רימון בעל קוטר של 70 מ"מ ומעלה (לעיתים אף בקוטר של כ-105 מ"מ) ומשקל של 2.5–4.5 ק"ג המחובר לרקטה ולמאיץ (booster) בקוטר 40 מ"מ. השיגור מבוצע באמצעות מטען אבק שרפה במאיץ במהירות של 115 מטר לשנייה (מ"ש), היוצר עשן-זנב בצבע אפור-כחול בהיר. מנוע הרקטה מוצת כעבור 10 מטרים ואז תומך בטיסה למשך 500 המטרים הבאים במהירות מרבית של 295 מטר לשנייה. הרקטה והרימון מיוצבים באמצעות שתי מערכות סנפירים: המערכת הגדולה נועדה לשמר את הכיוון ואילו המערכת הקטנה נועדה להכניס את הרקטה לסחרור כדי להקנות לה תנע זוויתי לייצוב מוגבר. טווח הירי המקסימלי נע בין 900 ל-1,100 מטרים, כאשר הטווח מוגבל על ידי חלק מהמרעומים, המתוכננים להתפוצץ כעבור 920 מטר (זמן השהייה של 4.5 שניות). באמצעות מרעומים המתוכננים להשהיית זמן, ניתן להשתמש ב־RPG-7 גם כנשק נ"מ, בעיקר כנגד מסוקים (כפי שאכן נעשה בסומליה).

חסרונותיו של ה-RPG הם:
 חוסר דיוק בטווחים גדולים במיוחד, בעיקר כאשר ישנה רוח המשפיעה על סנפירי היצוב ומסיטה את הרקטה מן המסלול;
 הצורך בכוונון מיוחד במצב זה;
 תפעול מסורבל יחסית לרקטות נ"ט כמו לאו, המוכן לירי בפעולה אחת.

 דיוק בפגיעה 
צבא ארצות הברית חקר את הדיוק של ה-RPG-7 ונתן את ההערכות הבאות לסיכוי פגיעה במטרה בגובה 5 מטר ורוחב 2.5 מטר הזזה הצידה במהירות 4 מטר לשנייה. תוצאות המחקר מובאות בטבלה שלהלן:
 טווח  סיכוי לפגיעה 50 מטר  100% 100 מטר  96% 200 מטר  51% 300 מטר  22% 400 מטר  9% 500 מטר  4%

 טקטיקה 
שמאל|ממוזער|250px|חיילי צה"ל במארב ליד אסמאעיליה במלחמת יום הכיפורים, עם RPG-7 שנלקח שלל.

חוליית RPG-7 כוללת צוות של שני לוחמים:
 לוחם אחד סוחב עליו את המטול ואחראי על ביצוע הירי. הוא בדרך כלל סוחב 2 רקטות נוספות עמו.
 לוחם שני (הניצב לשמאל היורה) מחפה על היורה עם נשקו האישי, מאכן ליורה מטרות ובתום הירי מסייע לו לטעון מחדש. המחפה סוחב עליו 3 רקטות נוספות.

ה־RPG-7 יעיל לטווח של עד כ-300 מטרים. מעבר לטווח זה קשה מאוד לפגוע באמצעותו במטרות נעות. לעומת זאת, בטווחים של כ-50 עד 150 מטר הוא מדויק. בלוחמה בשטח בנוי הטווחים האופייניים של הירי הם קצרים בדרך כלל, ולכן מגבלה זו לא באה לידי ביטוי בסוגים אלה של קרבות.

קבוצות הגרילה פיתחו טקטיקה יעילה ביותר לביצוע מארבי RPG-7 נגד שיירות. לפי שיטה זו, מטען גחון מוטמן בציר שעליו השיירה הולכת לעבור, ברגע שהרכב הראשון עולה על המטען ומתפוצץ, חוליות ה-RPG יורות מהמארב על הרכב הראשון והרכב האחרון בשיירה במטרה לנטרל את יכולת תנועת השיירה. ברגע שהרכב הראשון והרכב האחרון לא יכולים לנוע, כל שאר הרכבים בשיירה תקועים ביניהם ומהווים למעשה מטרה נייחת לחוליות ה-RPG. מארבים כאלה יעילים במיוחד בצירים הרריים שבהם אין נתיבים חלופיים והתוואי הסלעי מספק מקומות מסתור מצוינים לחוליות ה-RPG.

אף על פי שה-7-RPG תוכנן נגד מטרות קרקע, באמצעות רקטה עם מרעום השהייה אפשר להפיל מסוק המרחף באיטיות.

 היסטוריה ותפוצה 
ה־RPG-7 וקודמו ה-RPG-2, הוא מטול כתף של רקטות נ"ט. עמידותו, פשטותו, מחירו הנמוך ויעילותו הפכו אותו לנשק הנ"ט הנפוץ ביותר בעולם. הוא נכנס לשירות ב-1961 בצבא האדום ונפרש ברמת המחלקה ואף כיתה. הוא החליף את ה-RPG-3 ונבחר על פני ה-RPG-4 שהיה בפיתוח (ה-RPG-7 עלה על ביצועיו של ה-RPG-4 באופן ניכר). התכנון המקורי היה מבוסס על הפאנצרפאוסט הגרמני. כיום, דגם המטול שבשירות הוא RPG-7V1 המסוגל לירות מגוון רב של רקטות עם רימונים שונים.

כיום יותר מ-40 מדינות משתמשות בנשק והוא מיוצר במספר דגמים ב-9 מדינות שונות. ה-RPG-7 פופולרי במיוחד בקרב ארגוני גרילה, מיליציות לא-סדורות ואף ארגוני טרור. ה-RPG-7 זכו לפרסום רב ומוניטין מעורר יראה עקב יעילותם הקטלנית בקרבות כמו באפגניסטן (המוג'אהידין בלמו את ברית המועצות) ובסומליה.

צה"ל נתקל ברקטות ה-RPG לראשונה במלחמת יום הכיפורים. צבאות מצריים וסוריה עשו שימוש נרחב בנשק נ"ט זה במהלך המלחמה. רקטות ה-RPG ביחד עם טילי הסאגר הסבו אבדות קשות לכוחות השריון הישראלים, שלא היו מוכנים לעימות מסוג זה. גם במהלך מלחמת לבנון הראשונה ספגו כוחות צה"ל אבדות ניכרות מאש חוליות RPG פלסטיניות, שפגעו בכלים משוריינים רבים. בעיקר זכו לפרסום במהלך המלחמה "ילדי ה-RPG", ילדים צעירים שנשלחו לפגוע בחיילי צה"ל עם מטולי RPG.

חוליות ה-RPG העיראקיות פגעו באופן ניכר בכוחות האמריקניים במלחמת עיראק, כאשר רקטות PG-7VR הצליחו לחדור ולהשמיד טנקים כמו ה-M1A1 אברהמס, אך בעיקר פגעו בנגמ"שים כמו הבראדלי והסטרייקר, וברכבי שטח ממוגנים (כגון ה-HMMWV).

 RPG-7 בעימות הישראלי-פלסטיני 

גם ארגוני הטרור הפלסטיניים משתמשים במטולי RPG-7, בעיקר נגד רכבים משוריינים ומוצבי צה"ל. אף על פי שהכלים הכבדים של צה"ל (טנקים, נגמ"שים כבדים וכלים הנדסיים) ממוגנים בפני RPG, הם עדיין מהווים איום משמעותי על כוחות צה"ל (בייחוד עבור חי"ר ממוכן קל וכוחות רגליים).

ביהודה ושומרון, רוב מטולי ה-RPG-7 שהיו בידי הפלסטינים נתפסו על ידי כוחות צה"ל, ונכון ל-2013, איו"ש נחשב לאזור נקי מאיומי נ"ט משמעותיים.

ברצועת עזה, עשרות מטולי RPG-7 ורקטות PG-V תקניות הוברחו לידי ארגוני הטרור דרך המנהרות ברפיח. מאחר שמדובר באזור המאוכלס בצפיפות, המכיל מספר מעוזי טרור שלא טוהרו (בניגוד ליהודה ושומרון), ה-RPG-7 היווה איום משמעותי על הכוחות שפעלו בפאתי מחנות הפליטים. ברפיח, ה-RPG-7 היווה איום משמעותי מאחר שהבתים באזור צופים על ציר פילדלפי ומאפשרים ירי קל ונוח אל הכוחות הפועלים שם. הפלסטינים היו מודעים לכך וניצלו את קרבת הבתים לגבול בשביל להפגיז את מוצבי וכוחות צה"ל בציר בעשרות רקטות RPG. ברוב המקרים ירי זה הסתיים אך בנזק קל לכלים או בפצועים, אך ב-12 במאי 2004 רקטת PG-7VR שנורתה לעבר נגמ"ש M-113 של "צוות המנהרות", חדרה את מרכב הנגמ"ש והפעילה את חומרי הנפץ שהובלו בתוכו. בפיצוץ העז שנגרם, הנגמ"ש הושמד וחמשת אנשי הצוות נהרגו. כלקח מתקרית זו, הוצאו נגמ"שי ה-M-113 המיושנים אל מחוץ לרצועה, והוחלפו בנגמ"שי פומ"ה ואכזרית (וב-2005 גם באבטיפוס של הנמ"ר), הממוגנים בכבדות נגד איומי רש"ק חלול. בנוסף, דחפורי הדי-9 שפועלים ברצועת עזה שודרגו במיגון כלוב נגד רקטות ה-RPG, ומיגון זה הוכיח את יעילותו. ב-2011 יירטה מערכת מעיל רוח הישראלית, המותקנת על גבי טנק מרכבה סימן 4, רקטת RPG שנורתה לעבר הטנק.

עם זאת, נגמ"שים המשיכו להילחם בתוך רצועת עזה, עד לתקרית הנגמ"ש בשג'אעיה שבה פעם נוספת רקטת RPG השמידה לחלוטין נגמ"ש M-113 וגרמה להרוגים רבים.

במהלך מלחמת חרבות ברזל החל חמאס להשתמש בטיל היאסין 105, טיל RPG בעל ראש נפץ כפול, תוצרת מקומית של חמאס שהוא נגזרת של טיל הקורנט. במהלך המלחמה נורו טילים רבים מסוג זה לעבר משוריינים צה"ליים וכוחות חי"ר, ולא פעם גרמו להרוגים ולנזק, אם כי במרבית הפעמים מערכת מעיל רוח התמודדה בהצלחה עם האיום.

 משתמשים 
ממוזער|250px|חייל בולגרי עם RPG-7. שימו לב לכוונת ההשלכה עם הנקודה האדומה. מאחור ניתן לראות חייל נוסף שאוחז ב-PKM.
ממוזער|250px|מטול RPG-7 תוצרת איראן שנתפס על ידי כוחות צה"ל בלבנון.
ממוזער|250px|חייל אמריקאי מכשיר שוטר אפגני בירי RPG
  (וברית המועצות לשעבר)
  (בתחילה היה בשימוש צה"ל כנשק שלל וכיום בייצור מקומי מוגבל)
 : ארגוני הטרור השונים, בהם פת"ח, חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני
  (כולל חזבאללה)
  מייצרת גרסאות משלה ל-RPG-7
  (מיוצר על ידי Airtronic USA)




  – הטליבאן משתמש ברקטות RPG-7 רבות, בעיקר כנשק שלל.







  (צבא בריטניה)



  – במלחמת האזרחים בלוב טילי RPG רבים נטלו חלק ניכר אצל כל הצדדים.







  (מיוצר ברישיון)




  (מיוצר ברישיון על ידי נורינקו תחת השם Type 69 RPG)


  (מיוצר ברישיון)











 ראו גם 
 RPG-29
 רקטה נגד טנקים
 מטול רימונים
 בזוקה (כלי נשק)
 פאנצרפאוסט
 לאו (נשק)

 קישורים חיצוניים 

 כיצד מטול רקטות עובד (הסבר בליווי תמונות ואיורים) באתר HowStuffWorks
 כיצד RPG-7 עובד (מאותו אתר)
 טקטיקות לשימוש ב RPG (מאותו אתר)
 RPG-7 וגרסאותיו המודרניות, אתר Defense Update
 התמודדות עם איום ה RPG, אתר Defense Update
 מאמר על ה RPG-7 מנקודת מבטו של חייל אמריקני
 אתר ובו תמונות של הנזק שגרם ה RPG-7 לכלים סובייטים ואמריקנים
 RPG-29 לעומת RPG-7, פורום צבא וביטחון, פרש


 ביאורים 

 הערות שוליים 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רקטות נגד טנקים
קטגוריה:אמצעי לחימה סובייטיים
קטגוריה:נשק שלל בצה"ל