מבצע ימי תשובה (2004)

מבצע ימי תשובה הוא מבצע צבאי שערך צה"ל בצפון רצועת עזה בין 30 בספטמבר 2004 ל־15 באוקטובר 2004. המבצע התמקד באזורים של בית חאנון, בית לאהיא ומחנה הפליטים ג'באליה שהיוו אתרי השיגור העיקריים של רקטות קסאם על העיר שדרות והיישובים הישראלים באזור. המבצע נפתח בתגובה להרג שני ילדים בשדרות על ידי רקטת קסאם. במבצע נהרגו בסך הכול חמישה ישראלים (שלושה אזרחים ושני חיילים) ובין 104 ל־133 פלסטינים (שני שלישים מהם מחבלים).

 מהלך המבצע 
בעקבות מותם של ילד קטן ופעוטה בשדרות מרקטת קסאם, פתחה ישראל במבצע צבאי נרחב בצפון רצועת עזה, שהתמקד בערים בית חאנון, בית לאהיא ומחנה הפליטים ג'בליה. מטרתו של המבצע הייתה למנוע מארגוני הטרור הפלסטינים לשגר רקטות קסאם ופצצות מרגמה על יישובים ישראלים בתוך הרצועה ומחוצה לה. ביום השני של המבצע נהרגו בבוקר תושבת אלי סיני ושני חיילים מהתקפות מחבלים. אלו היו 5 ההרוגים של ישראל במבצע.

לצורך המבצע הקים צה"ל חמ"ל (חדר מלחמה) משותף שכלל מפקדים בכירים מכל הזרועות המעורבות בלחימה: כוחות יבשה, חיל האוויר, כוחות מודיעין ושב"כ. על המבצע פיקד תא"ל שמואל זכאי ואילו את חיל האוויר ייצג תא"ל אמיר אשל. בשטח פיקדו על הכוחות אל"ם אבי לוי, מפקד החטיבה הצפונית של רצועת עזה, אל"ם איל איזנברג, מפקד חטיבת גבעתי ואל"ם ארז צוקרמן שפיקד על כוחות חטיבת גולני.

במבצע זה הפעיל צה"ל בסיוע אווירי צמוד ומדויק של מזל"טים ומסוקי קרב שאיתרו והשמידו חוליות קסאם ונ"ט בזמן שכוחות היבשה של צה"ל איכנו מטרות, חישפו שטחים ופיתו את המחבלים ליזום מגע. במהלך המבצע נורו עשרות רקטות נ"ט על כוחות צה"ל אך גרמו לפצועים קלים בלבד, דבר שהעיד על איכות המיגון של הרק"מ הישראלי.

במהלך המבצע נהרגו בין 104 ל־133 פלסטינים, ביניהם כ־62–87 מחבלים ו־18–31 ילדים (אין הסכמה על הנתונים). במהלך המבצע הושמדו כעשר חוליות קסאם (כאשר חוליה כוללת 2–5 מחבלים ו־1–3 רקטות). כמו כן, נהרסו 77 בתים ועוד מספר רב של בתים נפגעו במהלך הלחימה. חיל ההנדסה הקרבית חישף שטחים נרחבים ששימשו כמסתור ליורי הטילים והרס בתים שמהם נורו רקטות נ"ט, פצמ"רים וקסאמים על כוחות צה"ל ויישובי הסביבה.

במהלך המבצע ישראל האשימה את אונר"א בסיוע למחבלים הפלסטינים וחשפה סרט המוכיח לכאורה העברת רקטה ברכב של האו"ם. באו"ם הכחישו וטענו שמדובר באלונקה. לבסוף הודו בצה"ל שאין ודאות שהעצם הנראה בסרט הוא קסאם, מה שגרר ביקורת קשה בארץ על דוברת צה"ל רות ירון. לעומת זאת, ההאשמות היו חמורות מספיק בשביל לגרום לקופי ענאן להתערב, וראיון של פיטר האנסן, מזכ"ל אונר"א, שקבע כי אין לו עניין בדעתם הפוליטית של עובדיו גם אם יהיו תומכי חמאס, גרם למבוכה רבה בקרב הארגון ובסופו של דבר להחלטה שכהונתו של האנסן לא תוארך.

במועצת הביטחון של האו"ם הועלתה הצעה לגנות את ישראל על המבצע ולדרוש ממנה לסגת מיד, אך ארצות הברית הטילה עליה וטו מאחר שהחלטה זו התעלמה לחלוטין מהטרור כנגד אזרחים ישראלים.

בסוף השבוע של 17 באוקטובר, צה"ל הודיע על נסיגה ממחנה הפליטים ג'בליה ומרכזי האוכלוסייה אחרי שהכריז כי המבצע השיג את מטרותיו, וכן הזהיר שאם יחודש הירי, צה"ל ישוב לפעול באזור זה.

שני הצדדים טענו לניצחון במבצע.
סרן יעקב דלל, מדובר צה"ל אמר:
 "פגענו ביכולת שלהם לשגר קסאמים מג'בליה. תקפנו הרבה תאים [של טרוריסטים] ועכשיו יש פחות חברי חמאס שישגרו רקטות. הנחתנו מכה קשה לכל תשתית החמאס בג'בליה".

החמאס פרסם באתר אינטרנט הודעה בה הוא הכריז על ניצחון והברחת "האויב החיצוני" ואף הפיץ ידיעות שקריות על כך שבמהלך המבצע אנשי החמאס הרגו 24 חיילים.

 אבדות 
מספר האבדות בין 30 בספטמבר ל־15 באוקטובר 2004:

 ישראל 
 שני ילדים בשדרות (מרקטת קסאם).
 אישה, תושבת אלי סיני.
 שני חיילים.
בסה"כ: 5.

 פלסטינים 
מקורות שונים טוענים למספרים שונים של הרוגים בקרב הפלסטינים, חלקם כוללים גם פלסטינים שנהרגו בדרום רצועת עזה (כגון ברפיח) אף על פי שהמבצע הוגבל רק לצפון הרצועה. ההערכות השונות נעות בין 104 ל-133 פלסטינים שנהרגו על ידי צה"ל, ובתוכם בין 50 ל-87 מחבלים שהיו מעורבים בלחימה, והשאר אזרחים.

להלן הדיווחים השונים:
 על פי Associated Press נהרגו במהלך המבצע 109 פלסטינים, מהם 18 קטינים.
 סוכנות הידיעות רויטרס דיווחה שחובשים פלסטינים דיווחו ש־104 פלסטינים נהרגו, מהם לפחות 62 חמושים ו־42 אזרחים.
 לפי Al-Mezan Center for Human Rights, במהלך המבצע נהרגו כ־133 פלסטינים, מהם 31 ילדים ונפצעו בסך הכול 550 פלסטינים. הארגון אינו מבחין בין חמושים ללא־חמושים.
 לפי הודעת צה"ל, 130 פלסטינים נהרגו, רובם מחבלים.
 לפי ספירה שערך עיתון הארץ, כ־129 פלסטינים נהרגו במהלך במבצע, מהם 42 אזרחים ו־87 מחבלים (68 מחבלי חמאס, 19 מגדודי חללי אל־אקצא של הפת"ח והשאר מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וועדות ההתנגדות העממיות).

 השלכות המבצע 
 במבצע ימי תשובה צה"ל הדגים לראשונה את "טקטיקת הבועה" ללוחמה בשטח בנוי שבה כוחות קרקע עובדים עם סיוע אווירי צמוד בעל יכולת לפגיעה כירורגית ומדויקת במטרות טרור שמסמנים לו מהקרקע, ומנגד – מזל"טים ומסוקים של חיל האוויר מעבירים לכוחות הקרקע תמונה מדויקת של שדה הקרב. טקטיקה זו נחלה הצלחה מזהירה וחלק רב מאבדות המחבלים הפלסטינים והפגיעות במשגרי הקסאם נגרמו על ידי חיל האוויר הישראלי.
 המיגון שעל הרק"מים הישראליים הוכיח את עצמו כמענה יעיל לאיומי רקטות נ"ט דוגמת ה־RPG-7 ורקטות הנ"ט תוצרת חמאס: אלבאנא, אל־בתאר ואל־יאסין.
 חלה רגיעה זמנית בשטח וכמות הקסאמים על שדרות פחתה.
 נזק רב נגרם לתשתיות האזרחיות של בית חאנון, בית לאהיא ומחנה הפליטים ג'בליה.
 האשמות של ישראל כנגד אונר"א על סיוע לטרור גורמות למזכ"ל האו"ם קופי ענאן להחליט שלא להאריך את כהונת מנכ"ל אונר"א פיטר האנסן. אומנם ההאשמות הנקודתיות על תובלת רקטת קסאם, לא הוכחו אך האנסן הודה שאונר"א מעסיקה פעילי חמאס ושהוא אינו רואה שום בעיה בכך.
 בעקבות הדלפות לעיתון הארץ על כך שצה"ל רוצה לסיים את המבצע מוקדם יותר ממה שהורה הדרג המדיני, הרמטכ"ל משה יעלון ערך בדק בית הכולל חקירות בפוליגרף ומצא את תת־אלוף שמואל זכאי, עד אז מפקד מצטיין ומוערך, אשם. בעקבות הגילוי החליט זכאי להתפטר ויעלון הדיח אותו. יעלון ספג ביקורת רבה הן בציבור הן משר הביטחון שאול מופז על התנהלותו בפרשה.

 ראו גם 
 האינתיפאדה השנייה
 רצועת עזה
 רקטת קסאם
 שדרות

 קישורים חיצוניים 




הערות שוליים

ימי תשובה
ימי תשובה, מבצע
ימי תשובה
קטגוריה:לחימה ברצועת עזה
קטגוריה:2004 בישראל