רבי יוחנן הסנדלר

רבי יוֹחָנָן הַסַּנְדַּלָר היה תנא בן הדור הרביעי לתנאים, תלמידו של רבי עקיבא.

 ביוגרפיה 
על פי התלמוד הירושלמי רבי יוחנן היה "אלכסנדרי" (מאלכסנדריה), אך לא ברור האם היה יליד העיר או שהתגורר בה.

 כינויו 
הדעה המקובלת היא, שנקרא "הסנדלר", על שם מקצועו, כסנדלר או כיהלומן.

יש שטוענים שנקרא כך על שם מוצאו, אלכסנדריה, או על שם הלכה בעניין סנדל שנאמרה מפיו.

 ייחוס 
על פי האגדה, רבי יוחנן הסנדלר הוא חוליה חשובה במגילות יוחסין רבות ומיוחס לשושלת דוד המלך, דרך הלל הזקן.

הרב יחיאל היילפרין מעיד בספרו "סדר הדורות", כי הוא מיוחס לרבי יוחנן הסנדלר, דרך רש"י והמהרש"ל: "אני הכותב יחיאל בידי מגילת יוחסין כתובה דאבי אמי מזרע דר"י הסנדלר, וסדר שלשלת היוחסין ממנו רש"י מאור הגולה והגאון מהרש"ל ואבי זקני הנ"ל".

מתורתו
היה תלמידו של רבי עקיבא, והיה משמשו. בתלמוד הירושלמי מסופר כי בעת שנאסר רבי עקיבא בבית האסורים עלתה שאלה הלכתית ביחס לאישה שביצעה את מצוות חליצה, אך ללא עדים שנכחו בשעת המעשה, האם חליצתה כשרה או לא? החכמים היו מעוניינים לשאול את רבי עקיבא שאלה זו, אך נמנע מהם עקב שהותו בבית הסוהר. רבי יוחנן פתר בעיה זו בדרך מקורית: הוא התחפש לרוכל, והבליע את השאלה ההלכתית בהכרזתו על סחורתו: "מי מבקש מחטים? מי מבקש צינורים? חלצה בינו לבינה  מהו?" ובהכריזו משפטים אלה עבר בסמוך למקום בו היה כלוא רבי עקיבא. ענה לו רבי עקיבא - "יש לך כושין? יש לך כשר?" - הבליע גם הוא את תשובתו ההלכתית לכך, "כשר" - כלומר, החליצה כשרה, בתוך שאלה תמימה לכאורה של התעניינות בסחורה.

במסכת אבות הוא מצוטט כאומר: "כל כנסייה (אספה) שהיא לשם שמיים, סופה להתקיים. ושאינה לשם שמיים, אין סופה להתקיים".

בעת גזירות אדריאנוס החליט לנסוע לנציבין שבבבל ללמוד תורה אצל רבי יהודה בן בתירה, ועמו רבי אלעזר בן שמוע. כשהגיעו לצידון תקפום געגועים לארץ ישראל, ושבו ארצה, באומרם: "ישיבת ארץ ישראל שקולה כנגד כל המצוות שבתורה".

 פטירתו וקבורתו 

מסורת קברו בהר מירון מתועדת לראשונה בספר "תוצאות ארץ ישראל" (1291-1270 בקירוב), למעלה מ-1100 שנה אחרי פטירתו.

הציון נמצא על מערה שפתחה נסתם בעבר. במערה שלש גלוסקמאות.

רבים העולים אל הקבר ביום כ"ט בתמוז, יום פטירת צאצאו רש"י. בשנים האחרונות בתאריך זה, מתקיימת במקום הילולה גדולה.

במסגרת הדלקת המדורות בל"ג בעומר, נהוג להדליק מדורה גם על ציונו, בשעה שתיים בלילה.

 בתרבות 
ברומן "הר אדוני" שכתב ארי דה-לוקה מוזכר רבי יוחנן כדמות רוחנית.

קישורים חיצוניים





 רבי יוחנן הסנדלר באתר "MyTzadik"
 ניגונים לעלייה לקבר ר' יוחנן הסנדלר  באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית

הערות שוליים

קטגוריה:הדור הרביעי לתנאים
קטגוריה:בית דוד
קטגוריה:אישים הקבורים בהר מירון
קטגוריה:תלמידי רבי עקיבא
קטגוריה:שושלת הלל הזקן
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-2
קטגוריה:יהודים במאה ה-1
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-2