רטיניטיס פיגמנטוזה

רטיניטיס פיגמנטוזה (באנגלית: Retinitis pigmentosa) היא מחלת עיניים ניוונית של הרשתית, הנפוצה ביותר מבין מחלות ניוון רשתית בעלות רקע תורשתי. המחלה גורמת באופן פרוגרסיבי לעיוורון לילה ולהיצרות שדות הראייה, לעיתים עד כדי עיוורון מוחלט.

 היסטוריה 
בשנת 1744 תיעד רופא העיניים הגרמני רודיגר אופלגון (Rüdiger F. Ovelgün) מקרה של עיוורון לילה בקרב בני משפחה אחת. מקרה זה נחשב לתיעוד הראשון של המחלה.

בתחילת המאה ה-19 דיווחו רופאים נוספים (Schon, 1828; Von Ammon, 1838) על חולים עם ראייה לקויה שהתגלו אצלם פיגמנטים מרובים בקרקעית העין (פונדוס).

בשנת 1853 תיאר הרופא ההולנדי אדריאן ואן טריכט (Adrien van Trigt) את צורות הפיגמנטים ברשתית העין (מופע ייחודי למחלה), אותן הצליח לראות לראשונה באמצעות אופטלמוסקופ.

 אטימולוגיה 
את המונח "רטיניטיס פיגמנטוזה" טבע רופא העיניים ההולנדי פרנסיסקוס דונדרס בשנת 1857. הוא כינה אותה רטיניטיס (דלקת רשתית) בשל תפיסה שגויה שמדובר בדלקת. את הביטוי פיגמנטוזה טבע דונדרס על שם הממצא הפיגמנטרי בקרקעית העין שגילה אצל הלוקים במחלה ואשר נפוץ ברוב המקרים.

 אנטומיה 
ימין|ממוזער|האנטומיה של גלגל העין 1: התא הקדמי של גלגל העין 2: צומת אורה סרטה 3:  4: ממברנת זין 5: תעלת שלם 6: אישון 7: חדר קדמי 8: קרנית 9: קשתית 10: קליפת העדשה 11: גרעין העדשה 12:  13: לחמית 14: השריר האלכסוני התחתון 15: השריר הישר התחתון 16: השריר הישר המדיאלי 17: עורקים וורידים ברשתית 18: דיסק אופטי 19: ממברנת דורה מטר 20: עורק הרשתית המרכזי21: וריד הרשתית המרכזי 22: עצב הראייה 23:  24: קפסולת טנון 25: מקולה 26: פוביאה 27: לובן העין 28: שכבה דמית (כורואיד) 29: השריר הישר העליון 30: רשתית
ממוזער|תרשים סכמטי של שכבות הרשתית בהן תאי הקנים ותאי המדוכים.
רטיניטיס פיגמנטוזה היא מחלה הגורמת לרשתית העין לצאת באופן הדרגתי מכלל פעולה תקינה. הרשתית היא שכבת תאים בחלק האחורי של גלגל העין המכילה תאים קולטי אור: תאי קנים, תאי מדוכים ותאי גנגליון קולטי אור, הממירים אור לאותות עצביים המפוענחים על ידי המוח ומייצרים את התפיסה החזותית.

הרשתית מורכבת מעשר שכבות:
 ממברנה מגבילה פנימית - השכבה הפנימית ביותר של הרשתית היוצרת גבול עם תא הזגוגית של העין. הגבול ההיקפי של שכבה זו מורכב מתאי מולר, ששומרים על הומאוסטאזיס ברשתית על ידי שמירה על למינציה ברשתית ועל ידי תמיכה בתאים נוספים. הממברנה המגבילה הפנימית משמשת כשכבה למינלית בסיסית עבור תאי שכבת סיבי עצב הרשתית.
 שכבת תאי הגנגליון - שכבת גופי תאי הגנגליון המשגרים את האקסונים שלהם, ובסופו של תהליך יוצרים את עצב הראייה.
 שכבת סיב עצב - השכבה המורכבת מאקסונים של  ברשתית המעורבבים עם אסטרוציטים ותאי מולר.
 שכבת פרספקס פנימית - שכבה זו היא המקום שבו האקסונים של התאים הדו-קוטביים מסתנפים אל תאי הגנגליון. הדנדריטים של תאים אקריניים גם הם סינפסים באזור זה, ופועלים לוויסות ההולכה החשמלית בין התאים הדו-קוטביים ותאי הגנגליון.
 שכבה גרעינית פנימית - שכבה המורכבת מתאים דו-קוטביים, תאים אופקיים ותאים אקריניים. תאים דו-קוטביים מתפקדים כערוצים המשדרים ומקודדים תשומות סינפטיות שונות מתאי קולטני האור אל תאי הגנגליון, אל תאי הקנים ואל תאי המדוכים.
 השכבה הפלקסיפורמית החיצונית - האזור שבו ההקרנות מתאי הפוטו-קולטס מסתנפות אל הדנדריטים של התאים השוכנים בשכבה הגרעינית הפנימית.
 שכבה גרעינית חיצונית - השכבה המכילה את גופי התא של תאי הקנים ותאי המדוכים כאחד.
 ממברנה מגבילה חיצונית - התחום שבין תאי פוטורצפטורים לתאי מולר; התחום מפריד בין גופי התא של תאי הקנים והמדוכים מהמקטעים הפנימיים והמקטעים החיצוניים שלהם.
 שכבת תאים קולטי אור - השכבה מורכבת מהמקטעים הפנימיים ומהמקטעים החיצוניים של תאי הקנים והמדוכים. מקטעי הפוטו-קולטן החיצוניים מורכבים מדיסקים הקשורים לממברנה ומכילים את הפיגמנטים הרגישים לאור, כגון רודופסין, הנחוצים להתמרה חזותית (Visual phototransduction). המקטעים הפנימיים מכילים את שפע המיטוכונדריה הדרוש כדי לעמוד בדרישות המטבוליות הגבוהות של תאי הפוטו-קולטן.
 אפיתל פיגמנט הרשתית - שכבת הרשתית החיצונית ביותר המשתרעת על רוחב של תא בודד הממוקמת בין הרשתית העצבית ל, בסמוך לשכבת הכורואיד. אפיתל הפיגמנט ברשתית (RPE) תורם למחסום רשתית בשילוב עם האנדותל של כלי הרשתית, ויש לו תפקידים רבים, כולל הובלת יונים ומים והפרשת גורמי גדילה וציטוקינים. תאי RPE מתערבבים עם המקטעים החיצוניים של תאי הקנים והמדוכים. קרבה זו מאפשרת התמרה חזותית, תאי RPE הם חיוניים בתמיכה ובתחזוקה של תאי קולטני אור ושל האנדותל הנימי הבסיסי.

 פיזיולוגיה 

הרשתית בנויה מקולטני אור הכוללים תאי קנים (Rod cells) הפועלים באור חלש ועמום (ראייה סקוטופית) ומשמשים לראיית לילה. תאים אלו נפגעים ראשונים ברטיניטיס פיגמנטוזה וגורמים באופן הדרגתי לעיוורון לילה ולהיצרות שדות הראייה. תאי המדוכים (Cone cells) אחראים על חדות הראייה וראיית צבעים (ראייה פוטופית), ומשמשים בראיית יום. התאים ממוקמים באופן יחסי רחוק יותר מהאישון שדרכו חודר האור לעין. המדוכים ממוקמים במרכז הרשתית, בפוביאה. ישנם כ-6 מיליון תאי מדוכים ויותר מ-100 מיליון תאי קנים בתוך הרשתית.

קיימים שלושה סוגים של תאי מדוכים: טריטנים (tritans), דוטרנים (deutrans) ופרוטאנים (protans), על שם זיהוי אורכי גל קצרים, בינוניים וארוכים, בהתאמה. כל תא אור מסוג מדוך הוא בעל יכולת זיהוי אורכי גל כחול, ירוק ואדום, ובכך מאפשר ראיית צבעים.

 מאפייני התמונה הקלינית 
ממוזער|ראיית רגילה (למעלה) לעומת ראיית אדם עם רטיניטיס פיגמנטוזה (ראיית מנהרה) בשלב מתקדם (למטה)
בשלב הראשון מתבטאת המחלה בירידה בראיית לילה עד כדי עיוורון לילה, ובירידה הדרגתית בראייה ההיקפית עד כדי ראיית מנהרה. למאפיינים אלה מתלווה לעיתים גם קוצר ראייה.

התקדמות המחלה מתרחשת בשתי העיניים בדפוס דומה אך לא זהה. הראשונים להיפגע הם תאי הקנים, האחראים על ראיית לילה וממוקמים בעיקר בהיקף הרשתית. הירידה ביכולת קולטני האור לקלוט פוטונים מתקדמת במהירות יחסית לשדה ההיקפי הרחוק, ובסופו של דבר מתרחבת אל שדה הראייה המרכזי (מקולה) ככל שהם מתנוונים. חדות הראייה וראיית הצבעים עלולות להיפגע גם הן עקב אובדן נלווה של תאי המדוכים.

מעבר להשפעות הישירות של ניוון הקולטנים, מאופיינת רטיניטיס פיגמנטוזה במגוון של תסמינים עקיפים. תופעות כמו פוטופוביה, שבה האור נתפס כסנוור עז ופוטופסיה, הופעה של אורות מהבהבים, מתערבלים או מנצנצים המתרחשים באופן ספונטני בתוך שדה הראייה, מאפיינת לעיתים קרובות את שלביה האחרונים של המחלה. ראיית סריג (latticework vision) מתרחשת לעיתים ברטיניטיס פיגמנטוזה כולל בתסמונות גנטיות מורכבות דוגמת תסמונת בארדט-בידל.

לעיתים יש למחלה השפעות פסיכולוגיות שליליות על הלוקים בה. במחקר שפורסם בשנת 2015 בכתב העת המדעי European Journal of Ophthalmology נבדקו 34 חולים במחלה מול קבוצת ביקורת של אנשים ללא לקות ראייה. התגלה כי החולים במחלה מראים תסמינים של דיכאון קל עד בינוני, בהשוואה לקבוצת הביקורת של נסיינים בריאים ללא לקות ראייה. ישנו מתאם בין תסמינים אלו לבין חומרת המחלה וגיל הנבדק, דבר המצביע על כך שהחמרה במצב הראייה וגיל מבוגר יותר בחולים בה עלולים להוות גורם לדיכאון.

 אטיולוגיה 
ממוזער|המחשה סכמטית של תא קולט אור מסוג קנה, תאי אור מסוג זה אחראים על ראיית לילה.
המחלה נגרמת עקב אפופטוזה, סוג של מוות תאי מתוכנת של תאי הקולטנים (פוטורצפטורים) ברשתית העין. אפופטוזה, לפי המחקר, היא המנגנון הביולוגי השולט במחלות ניווניות, לרבות מחלות ניוון הרשתית. התחלת אפופטוזה תלויה בהפעלה של חלבוני קספאז. הפעלה פנימית של אפופטוזה באמצעות זיהוי נזק לתאים מובילה לביטוי מוגבר של חלבונים פרו-אפופטוטיים, כגון מווסת אפופטוזיס BAX, וכתוצאה מכך לשחרור חלבונים מיטוכונדריאליים, כולל ציטוכרום. שחרור זה גורם לתהליך מורכב המסתיים בפיצול DNA וחלבונים, עיבוי כרומטין ויצירת גופים אפופטוטיים. אפופטוזה עלולה להתרחש גם באופן חיצוני בעקבות אינטראקציה בין ליגנדים המיוצרים על ידי תאי מערכת החיסון לבין קולטני מוות (כגון Tumor Necrosis Factor (TNF) או Fas) על פני השטח של תאים פגומים. קולטנים הקשורים ל-Fas ligand מפעילים את החלבון קספאז, וזה מוביל בסופו של דבר להפעלה של קספאזי תליין (executioner caspases) ויצירת גופים אפופטוטיים המובילים למוות הדרגתי של תאי האור.

 גנטיקה 
המחלה היא גנטית (תורשתית), ונגרמת כתוצאה ממוטציה גנטית. ידועות מעל אלף מוטציות שונות בלמעלה מ-60 גנים שעלולות לגרום למחלה. מחקר גנטי המתבצע במעבדות שונות בארץ הוביל לאיתור חלק מהגנים הנפוצים באוכלוסיית ישראל.

ישנם גנים רבים המקודדים לחלבונים הדרושים לתפקוד קולטני האור. כאשר גנים אלה עוברים מוטציה, הם עלולים לגרום לפנוטיפ המתבטא באחד או יותר ממאפייני המחלה. דפוסי התורשה של רוב הלוקים במחלה תלויים במוטציות הספציפיות של הגן הקיימות בדור ההורים וזוהו כמתנהגים לפי כל אחת מהדרכים הקלאסיות הידועות: אוטוזומלים דומיננטיים, אוטוזומלים רצסיביים, בתאחיזה לכרומוזום X וצורת הורשה מיטוכונדרית.

צורות הורשה אוטוזומליות דומיננטיות ורצסיביות של רטיניטיס פיגמנטוזה משפיעות באופן שווה על גברים ונשים. עם זאת, הצורה הפחות שכיחה של המחלה קשורה לתאחיזה לכרומוזום X,מחלות אלה הן תורשתיות וקשורות לגן הממוקם על כרומוזום X ומשפיעה על גברים בעלי המוטציה המסוימת הזו, בעוד שנשים הן נשאיות בלבד. צורת הורשה זו מובילה לרוב למופע קשה של המחלה, עד כדי עיוורון מוחלט בשלבים מאוחרים יותר. במקרים נדירים, צורה דומיננטית של מוטציית הגן המקושרת לכרומוזום X משפיעה באופן שווה על זכרים ונקבות.
גנים נפוצים אצל הלוקים ברטיניטיס פיגמנטוזה OMIM גן סוג של רטיניטיס פיגמנטוזה ו/או צורת הורשה  
  RPY
  רטיניטיס פיגמנטוזה בתאחיזה לכרומוזום Y  
  RP1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 1  
  RP2
  רטיניטיס פיגמנטוזה 2  
  RPGR
  רטיניטיס פיגמנטוזה 3  
  PRPH2
  רטיניטיס פיגמנטוזה 7  
  RP9
  רטיניטיס פיגמנטוזה 9  
  IMPDH1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 10  
  PRPF31
  רטיניטיס פיגמנטוזה 11 צורת הורשה אוטוסומלית דומיננטית  
  CRB1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 12 צורת הורשה אוטוסומלית רצסיבית  
  PRPF8
  רטיניטיס פיגמנטוזה 13  
  TULP1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 14  
  CA4
  רטיניטיס פיגמנטוזה 17  
  HPRPF3
  רטיניטיס פיגמנטוזה 18  
  ABCA4
  רטיניטיס פיגמנטוזה 19  
  EYS
  רטיניטיס פיגמנטוזה 25  
  CERKL
  רטיניטיס פיגמנטוזה 26606068FAM161Aרטיניטיס פיגמנטוזה 28 צורת הורשה אוטוסומלית רצסיבית, הגן נפוץ
באוכלוסייה הישראלית.  
  FSCN2
  רטיניטיס פיגמנטוזה 30  
  TOPORS
  רטיניטיס פיגמנטוזה 31  
  SNRNP200
  רטיניטיס פיגמנטוזה 33  
  SEMA4A
  רטיניטיס פיגמנטוזה 35  
  PRCD
  רטיניטיס פיגמנטוזה 36  
  NR2E3
  רטיניטיס פיגמנטוזה 37  
  MERTK
  רטיניטיס פיגמנטוזה 38  

  רטיניטיס פיגמנטוזה 39, בנוסף ללקות שמיעה כחלק מתסמונת אשר  
  PROM1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 41  
  KLHL7
  רטיניטיס פיגמנטוזה 42  
  CNGB1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 45  
  BEST1
  רטיניטיס פיגמנטוזה 50  
  TTC8
  רטיניטיס פיגמנטוזה 51  
  C2orf71
  רטיניטיס פיגמנטוזה 54  
  ARL6
  רטיניטיס פיגמנטוזה 55  
  ZNF513
  רטיניטיס פיגמנטוזה 58  
  DHDDS
  רטיניטיס פיגמנטוזה 59  
  BEST1
  רטיניטיס פיגמנטוזה קונצנטרי  
  PRPH2

  LRAT
  רטיניטיס פיגמנטוזה אצל ילדים  
  SPATA7
  רטיניטיס פיגמנטוזה אצל ילדים צורת הורשה אוטוסומלית רצסיבית  
  CRX
  רטיניטיס פיגמנטוזה, צורת הורשה דומיננטית מאוחרת  
  RPGR
  רטיניטיס פיגמנטוזה, בתאחיזה לכרומוזום X, עם או בלי חירשות

 אבחנה 

את המחלה מאבחנים באמצעות מספר בדיקות:
 מיפוי גנטי - בדיקה המשמשת לזיהוי שינויים ברצף ה-DNA או במבנה הכרומוזומים המובילה לאיתור גנים המחוללים את המחלה.
בדיקת הרחבת אישונים - בדיקת קרקעית עין מורחבת (DFE) היא הליך אבחוני המשתמש בהרחבת האישונים על מנת לקבל מבט מדויק ופרטני יותר על קרקעית העין. הליך זה משמש לאיתור פיגמנטים בקרקעית. ממצאים הקשורים למחלה מאופיינים פעמים רבות בהתפתחות פיגמנטים בקרקעית העין.
אלקטרורטינוגרפיה (ERG) - בדיקה אלקטרופיזיולוגית בתחום האופטומטריה והאופטלמולוגיה, שמשמשת לאיתור ומיקום ליקויים בתפקוד רשתית העין.
 טומוגרפיה אופטית קוהרנטית (OCT) - שיטת הדמיה (דימות) אופטית קוהרנטית, המבוססת על אינטרפרומטריה ופיזור של גלי אור בתחום האינפרא אדום. בעזרתה ניתן להפיק תמונות תלת־ממדיות באיכות גבוהה של רקמות ביולוגיות, ובהן של הרשתית.
 בדיקת שדות ראייה - בדיקה מתחום האופטומטריה הבוחנת את תקינות תחום הראייה הפריפריאלית (היקפית).

לעיתים האבחון כולל צילומי עין מסוג בדיקת אוטופלואורסצנציה של קרקעית העין.

 מופע לא פיגמנטרי 
בחלק קטן מהמקרים מופיעה המחלה בצורה לא פיגמנטרית. הצורה הלא-פיגמנטרית של רטיניטיס פיגמנטוזה מהווה לעיתים שלב מוקדם של המחלה ולא מופע חריג. רוב המטופלים שאובחנו ללא השינויים הפיגמנטריים האופייניים הראו פגיעה קלה יותר בתפקוד הרשתית.

במחקר נבדקו 68 חולים עם רטיניטיס פיגמנטוזה על מנת לקבוע את תדירות המופע. התגלתה שכיחות של 22% מכלל הנבדקים. בהיעדר ממצאים פיגמנטריים, ניתן לאבחן את המחלה לפי היסטוריה משפחתית של עיוורון לילה, אובדן שדה ראייה היקפי ותגובה אלקטרורטינוגרפית לקויה או חסרה.

 מופע חלקי (Sector RP) 
ממוזער|שדות ראייה אופייניים לחולים עם רטיניטיס פיגמנטוזה בשלב מתקדם
מופע סקטוריאלי (חלקי) של המחלה (נקרא גם sine pigmento) הוא צורה נדירה המופיעה בהשפעתן של מספר מוטציות גנטיות שבה רק בחלק מרשתית אחת או שתי הרשתיות ישנם סימנים פתולוגיים קליניים. המחקר הראה פגיעה בחלקים התחתונים של הרשתית, לעיתים ברבע אחד בלבד. צורה זו של המחלה היא לרוב בעלת מאפיינים קלים יותר, וקצב התפתחותה איטי באופן יחסי.
ממוזער|שדה ראייה של עין שמאל אנושית: בצהוב שדה הראייה המקסימלי במצב תקין. אדום וכחול: תחום בו הרשתית רגישה לצבע אדום/כחול. עיגול כהה: כתם עיוור. חולי רטיניטיס פיגמנטוזה במצב מתקדם נמצאים לרוב בתחום עיוורון על פי חוק - 20 מעלות.

 אבחנה מבדלת 
קיימים מצבים רפואיים, מחלות ותסמונות הגורמים לממצאים אופטלמוסקופים הדומים או זהים לרטיניטיס פיגמנטוזה, הכוללים דלקת עיניים הקשורה לזיהום בגיל מוקדם, אדמת, עגבת, חצבת, טוקסופלזמוזיס, היפרדות רשתית, אובאיטיס, רטינופתיה אוטואימונית פארא-נאופלסטית, רטינופתיה פיגמנטרית, חסימת עורק רשתית מרכזית (CRAO), רעילות תרופתית הנגרמת על ידי תרופות כגון: כלורוקווין, כינין ופנותיאזין, וכן טראומה בעיניים כגון צלקות מקרני לייזר. מצבים אלו יכולים להתרחש בעין אחת או בשתיהן באופן סטטי או בצורה פרוגרסיבית.

רטיניטיס פיגמנטוזה (RP) מופיעה בכמה תצורות: (1) כמחלה לא סינדרומטית (ללא כל ממצא קליני נוסף), (2) כחלק מתסמונת עם הפרעות נוירו-חושיות אחרות, הפרעות התפתחותיות או ממצאים קליניים מורכבים, (3) כפגיעה משנית למחלה מרכזית ומורכבת אחרת.
 RP בשילוב עם חירשות (מולדת או פרוגרסיבית) נקראת תסמונת אשר.
 תסמונת אלפורט מופיעה לעיתים בשילוב עם אחד המופעים הקלים של רטיניטיס פיגמנטוזה (sine pigmento).
 RP בשילוב עם מוגבלות שכלית התפתחותית, נוירופתיה פריפרית, אטקסיה, סטיאטוריה כחלק מתסמונת קרנס-סייר.
 RP מופיעה במספר הפרעות גנטיות נדירות אחרות (כולל ניוון שרירים ומחלה גרנולומטית כרונית) כחלק מתסמונת מקלאוד.
 RP מופיעה במספר תסמונות: , טוקסופלזמוזיס ומחלת רפסם.
 RP הקשורה להיפוגונדיזם ועיכוב התפתחותי עם דפוס תורשה אוטוזומלית רצסיבית, תועדה בתסמונת בארדט-בידל.

 טיפול 
בשנת 2017 אושרה על-ידי ה-FDA התרופה לוקסטורנה המהווה טיפול גנטי חלקי למחלה, לבעלי מוטציות שונות בגן RPE65 הנמצאים בשלב הראשוני של המחלה. התרופה מספקת עותק תקין (לא מוטציוני) של הגן RPE65 כדי שיתפקד במקום הגן RPE65 שעבר מוטציה. הגן RPE65 התקין יוצר את החלבון בגן RPE65, ובכך משחזר את יכולת הראייה.

ישנם כמה אפיקי מחקר שמכוונים להביא לטיפול חלקי או מלא בגנים נוספים שגורמים למחלה, אך נכון לתחילת 2024 טרם הבשיל המחקר לכדי טיפול קליני.

 שכיחות ואפידמיולוגיה 
המחלה פורצת לרוב אצל ילדים ומבוגרים צעירים. רטיניטיס פיגמנטוזה היא הגורם המוביל לעיוורון על רקע תורשתי. תדירות המחלה נבדקה בעיקר בארצות הברית ובאירופה ועומדת על אחד מתוך 4,000 אנשים הלוקים בצורה הפשוטה (הלא סינדרומטית) של המחלה. בישראל היא גבוהה יותר, ובאזורים מסוימים עומדת על 1 מתוך 2,000 אנשים. ההערכה היא כי 1.5 מיליון אנשים ברחבי העולם מושפעים מהמחלה, נכון לשנת 2020.

מחקר במרכז הרפואי הדסה ובאוניברסיטה העברית, הראה שהגורם העיקרי לראייה ירודה ולעיוורון בילדים במדינות מפותחות הוא מחלות רשתית על רקע תורשתי. המחקר נמשך קרוב לחמש שנים (2015–2019), ותוצאותיו הצביעו על מוטציות גנטיות כאחראיות למרבית לקויות הראייה ומחלות העיניים הגורמות לעיוורון, בהן רטיניטיס פיגמנטוזה.

 פרוגנוזה 
המחלה מוגדרת כפרוגרסיבית וחשוכת מרפא.למעט טיפול גנטי אצל ילדים הלוקים במוטציות בגן RPE65, אין למחלה טיפול יעיל.

בעוד עיוורון מוחלט הוא נדיר, חדות הראייה ושדה הראייה של האדם הלוקה במחלה ימשיכו לרדת ככל שמתמשכת התנוונות קולטני האור, בתחילה הקנים ולאחר מכן המדוכים. המחלה עלולה להוביל לעיוורון על-פי הגדרת החוק, ולעיוורון מלא בשלבי המחלה המתקדמים, אולם הראייה המרכזית יכולה להישאר יחסית טובה עד שלבים מאוחרים של המחלה.

 מחקר 
המחקר במחלות ניווניות של הרשתית החל בסוף המאה ה-19, עם התקדמות המכשור האופלטלמוסקופי, ומתקדם במקביל במספר תחומי מחקר.

 השתלות רשתית 
המחקר מתמקד, בנוסף לפונקציונליות של ההשתלה, בבדיקת בטיחות של השתלת רקמת רשתית עצבית עוברית אנושית ואפיתל פיגמנט רשתית (RPE) לתוך עיניהם של חולים ברטיניטיס פיגמנטוזה. ההשתלה מבוצעת בעין עם הראייה הירודה יותר מבין שתי העיניים, וחייבת להיות בחדות ראייה מקסימלית של 20/200. השלמת אזורים פגועים ברשתית על ידי השתלת קולטני אור היא גישה מסורתית במחקר.

 שתלים מלאכותיים של רשתית 
בשנת 2012 החל ניסוי בהשתלת שבב ברשתית בניסיון לשקם את הראייה בחולי רטיניטיס פיגמנטוזה.

מערכת שתל (דוגמת Argus II) הממוקמת על גבי הרשתית ומקובעת לעין בניתוח, בדומה ל, מצלמה זעירה ומערך צפוף של אלקטרודות מיקרוניות החודרות לרשתית ומעבירות אות חשמלי למרכז הראייה במוח דרך עצב הראייה. תוצאות מחקר קליני על יעילותו ובטיחותו של Argus II פורסמו ביוני 2015. המחקר, שכלל 30 משתתפים, מצא שיפור קל בתפקוד הראייה אצל מרבית הנבדקים.

 ריפוי גנטי 
המחקר מתמקד בפיתוח טיפולים מרפאים לגן הפגום כמו למשל חלבון הקריספר ואדנו וירוס וטיפולים אופטוגנטיים שמפתחים ראיה דרך הגנגליונים ותאי עצב שאינם הפוטורצפטורים במטרה לעקוף את הפוטורצפטורים, שמטרתם שחזור ראייה באופן מלא או חלקי. מחקר גנטי באדנווירוס הוביל לטיפול חלקי בחולי רטיניטיס פיגמנטוזה מסוג  ולפיתוח תרופה בשם לוקסטורנה לנשאי המוטציה בגן הrpe65 שאושרה על ידי מינהל המזון והתרופות האמריקני (FDA) בשנת 2017 ובוצע בישראל בהדסה ובאיכילוב.

 מחקר מתקדם (2025) 
 חברת Nanoscope Therapeutics האמריקנית פרסמה ביולי 2025 על הגשת בקשה לרישיון לתרופות ביולוגיות (BLA) למנהל המזון והתרופות האמריקני (FDA) עבור MCO-010, הטיפול הניסיוני באובדן ראייה חמור עקב רטיניטיס פיגמנטוזה (RP). המחקר מציג פיתוח מולקולה MCO-010 שלפי ניסויים קליניים הביא להישגים בעלי משמעות קלינית בחדות הראייה ובשדות ראייה. בנוסף, הדגים הניסוי פרופיל בטיחות חיובי. הטיפול הוא אופטוגנטי אופייני (MCO) לשיקום הראייה ברטיניטיס פיגמנטוזה (RP) בשלבים מתקדמים. המולקולה MCO-10 הונדסה מסינתופסין העשוי משלושה חלבונים שעברו מוטציה סלקטיבית כדי להשיג אופסין רב-מאפיינים (MCO). חולים עם לקות ראייה חמורה עקב RP קיבלו זריקה תוך-זגוגיתית בודדת של MCO-010, בעוד שתשעה נוספים קיבלו זריקת דמה (פלצבו). התוצאות הראו שיפור בתפקוד הראייה לאחר טיפול ב-MCO-010 בהתאם למחקרים קודמים, וכן פרופיל בטיחות חיובי. התוצאות לאחר 12 חודשים הראו שאצל 16 מתוך 18 (88.9%) חולים שטופלו ב-MCO-010 היה שיפור משמעותי בחדות הראייה. בנוסף, הטיפול ב־MCO-010 נמצא נטול תופעות לוואי חמורות (עיניות או מערכתיות).

במידה שהטיפול יאושר, הוא יהיה הטיפול הגנטי הראשון בהיסטוריה שיאפשר מענה לכלל חולי רטיניטיס פיגמנטוזה ברחבי העולם.
 חברת Ocugen נמצאת בתחילת ניסוי (נכון לאפריל 2024) בטיפול גנטי (שלב III) OCU400 עבור רטיניטיס פיגמנטוזה. החברה הודיעה על עדכון מחקר חדש לתרופה (IND) שאושר על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA). במחקר ישתתפו 150 חולים בשני סוגי ניסוי: חולים עם מוטציה בגן RHO וחולים בעלי גנים אגנוסטים. רופאי החברה מציינים כי הניסוי הקליני-אגנוסטי יספק אפשרות טיפולית מתאימה לכלל חולי רטיניטיס פיגמנטוזה.

 תאי גזע 
ממוזער|הליך השתלת תאי גזע באדם הלוקה ברטיניטיס פיגמנטוזה
המחקרים הקשורים לתאי גזע הם מגוונים, ומשלבים מספר טכניקות שונות ליצירת תאי אור חדשים מתפקדים, אם מתוך תאים הקיימים ברשתית ואם בגידול תאים במעבדה והשתלתם ברשתית. מחקר שנעשה באקדמיה הצ'כית למדעים מתמקד בגידול תאי גזע פלוריפוטנטים (iPSCs), שהם תאי גזע שיכולים להתפתח לכל תא בגוף, כולל לתאי רשתית בריאים, שיאפשרו השתלתם והחלפה של מקטעי רשתית פגומים או של רשתית שלמה.

עדיין לא הצליחו להפיק תאי פוטורצפטורים מתאי גזע, ולכן זה לא רלוונטי לרוב החולים, בשונה מתאים תומכים מסוג RPE שכן הופקו ונוסו בהדסה כטיפול בחולי ניוון מקולרי גילי.

חברת נויראלינק בבעלות אילון מאסק מפתחת שבב מוחי שיכול לשדר למוח תמונה חיצונית, אך זה בשלבים מוקדמים מאוד.

 תוספי תזונה 
לפי מחקר משנת 2023 של המכון לגנטיקה של העין (the Ocular Genomics Institute) באוניברסיטת הרווארד, לוויטמין A אין כל יתרון עבור חולים במחלת העיניים רטיניטיס פיגמנטוזה. אך מומלץ מאד לקחת לוטאין 20 מ"ג וכן אומגה 3.

מומלץ לחבוש משקפי פילטר 550 ננומטר.

 חומרים נוירוטרופים 
מחקר ב, שנערך בשנת 2012 על ידי מדענים מאוניברסיטת מיאמי, הציג נתונים המראים הגנה על קולטני האור של בעלי חיים שהוזרק לעיניהם גורם נוירוטרופי מזן אסטרוציטים (MANF). חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, הראו שתרופה שנועדה לגמילה מאלכוהוליזם מסייעת לשיפור תפקוד קולטני האור בעכברים עם ניוון ברשתית. התרופה מסייעת להפחית כמות של חומצה רטינואית המהווה מיסוך לראייה, ובכך עשויה לשחזר את הראייה בבני אדם הלוקים ברטיניטיס פיגמנטוזה.

 מחקר בתחום ביו-מולקולרי 
בשנת 2023 גילה צוות חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה באירוויין נוגדן מיוחד שעשוי להוביל לטיפול ברטיניטיס פיגמנטוזה. החוקרים התמקדו במחקרם במולקולה ספציפית שלדעתם תספק טיפול לאופסין מסוג רודופסין, המהווה מולקולת חלבון מרכזית בחישת אור ברשתית האדם. המולקולה נמצאת בתאי קולטני האור, ומוטציות ברודופסין הן הגורם העיקרי ל-adRP (רטיניטיס פיגמנטוזה אוטוזומלית דומיננטית).

חשוב לדעת שכדאי מאוד לבדוק את הגן האחראי בקונסורציום של מחלות רשתית תורשתיות באחד מבתי החולים שחברים בה, כדי לאפשר טיפול ואיבחון מיטביים במחלה, וכן למנוע את המחלה מהדורות הבאים.

 זכויות סוציאליות ושיקום בקהילה 
במדינת ישראל חולי רטיניטיס פיגמנטוזה שמצבם מוגדר כעיוורון על פי חוק (העדר ראייה מוחלט, חדות הראייה לא עולה על 3/60, שדה הראייה לא עולה על 20 מעלות) זכאים לקצבאות שונות: קצבת נכות ולעיתים אף לקצבת שירותים מיוחדים וקצבת דמי ליווי ולשירותים שונים מגופים ממשלתיים דוגמת משרד הרווחה והביטחון החברתי, המוסד לביטוח לאומי ועמותות ייעודיות המתמחות במתן שירותים לעיוור, דוגמת המרכז לעיוור בישראל. שירותים אלו כוללים אבחון במכונים לראייה ירודה, הדרכה שיקומית, ומתן עזרים שונים המסייעים ללקוי הראייה בהתמצאות במרחב, בקריאה ובארגון משק הבית. 

חלק מהשירותים ונותני השירות עוזרים גם בשלבי טרום עיוורון על פי חוק.

תלמידים עיוורים ולקויי ראייה זכאים לסיוע ממשרד החינוך הכולל הנגשת סביבת הלמידה, סיוע בפרויקטים והכוונה חברתית. המוסד לביטוח לאומי מסייע ללוקים בראייתם ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה במסגרת שיקום מקצועי.

המתקשים בהתמצאות במרחב הציבורי זכאים, לאחר מבחן התאמה, לקבל כלב נחייה שמסייע בהתניידות.

 רטיניטיס פיגמנטוזה במדיה האמנותית 
לאורך השנים נוצרו יצירות על ידי אנשים שלקו ברטיניטיס פיגמנטוזה, המתארות את חוויית החיים עם המחלה, את האתגר, הקשיים הקשורים להתמודדות במסגרת האישית המשפחתית והקהילתית, ואת תהליכי השיקום והצמיחה האישית.
 הספר "רטיניטיס פיגמנטוזה" שכתב אהרון ירושלמי (ישראל, 2007), מספר על התמודדות של זוג העובר לבית מוגן, ומתאר את התסכולים והקשיים הקשורים בהתמודדות עם המחלה.
 הסרט "Borealis" (קנדה, 2015), מספר את סיפורה של אורורה בת ה-15 והתמודדותה עם המחלה ברקע קשיים משפחתיים. בסרט כמה סצנות מנקודת מבטם של הלוקים ברטיניטיס פיגמנטוזה ומתארים ראיית מנהרה.
 ההצגה "בלי עין הרע" (ישראל, 2021), היא סיפורו של השחקן אסף בן שמעון, ומתארת את אובדן הראייה שלו ואת מסעו להגשמת חלום הבמה והתיאטרון.
 בסרט "מבוא לאושר" (ארצות הברית, 2023), אחד מגיבורי המשנה חולה במחלה ומשתף את חוויית תהליך איבוד הראייה, את הקושי לראות בחושך, ואת פרישתו בשל המחלה מעיסוקו כרופא מטפל.
 הסרט "Blink" (ארצות הברית, 2024), הוא סרט תיעודי אמריקאי בבימויו של אדמונד סטנסון ודניאל רוהר, העוקב אחר משפחה קנדית שמטיילת מסביב לעולם לפני שילדיה מאבדים את ראייתם כתוצאה מרטיניטיס פיגמנטוזה, כדי לחוות את יופיו של העולם בזמן שהם עדיין יכולים. באתר IMDb

 קהילת לראות רחוק 
קהילת "לראות רחוק" היא קהילת החולים ברטיניטיס פיגמנטוזה במדינת ישראל ומהווה משענת לחולים ולבני משפחותיהם. את הקהילה ייסד בשנת 2019 יוסי סעידוב, פעיל ויזם חברתי הלוקה בעצמו במחלה. הקהילה מתפקדת בשיתוף פעולה עם עמותת "לראות", שנטלה על עצמה את האתגר להגביר את המודעות החברתית והמאמץ המחקרי בתחום בריאות העין, במטרה לאתר טיפולים למיגור מחלות הגורמות לעיוורון, ובכללן רטיניטיס פיגמנטוזה.

במסגרת פעילות הקהילה מתקיימים כנסים, הצגות תיאטרון ותערוכות בתחום בריאות העין וההתמודדות הייחודית של החולים ברטיניטיס פיגמנטוזה. ביולי 2023 התקיימה בתל אביב התערוכה "נקודת מבט", המאפשרת למבקרים בה לחוות ראיית מנהרה: עיוורון חלקי המאפיין את הלוקים במחלה.

ראו גם
תסמונת אשר
ניוון מקולרי
גלאוקומה

 לקריאה נוספת 


קישורים חיצוניים



רטיניטיס פיגמנטוזה באתר העמותה למחקר בריאות העין ומניעת העיוורון בישראל



הערות שוליים

קטגוריה:הפרעות בדמית וברשתית
קטגוריה:מחלות עיניים
קטגוריה:דלקת