ריכרד קאופמן

ריכרד קאופמן (בגרמנית: Richard Kauffmann; 20 ביוני 1887 – 3 בפברואר 1958) היה אדריכל ומתכנן ערים יהודי-גרמני, שהיה המתכנן הראשי של ההתיישבות הציונית מתחילת המאה ה-20 ועד סוף המנדט הבריטי בארץ ישראל. הוא פעל כאדריכל הראשי של המוסדות הציוניים באמצעות חברת הכשרת היישוב בתקופת היישוב, ונחשב לאחד האדריכלים המשפיעים ביותר בתולדות האדריכלות הישראלית. קאופמן ביצע בתקופת היישוב 644 פרויקטי תכנון ואדריכלות, ובהם למעלה מ-100 יישובים חקלאיים, שכללו קיבוצים ומושבים, וכן שכונות ויישובים עירוניים. בכך השפיע בצורה מכרעת על דמותו של היישוב בישראל, השפעה שניכרת עד ימינו.

קורות חיים
ריכרד יצחק קאופמן (Richard Kauffmann) נולד בעיר פרנקפורט שבגרמניה בשנת 1887, בן להיינריך יצחק, סוחר, ולהלנה לבית בליוויס. למד ציור באקדמיית שטדל ואצל האנס פון האייק בעיר דכאו. למד אדריכלות בבית הספר הדוכסי בדרמשטאדט ובבית הספר הטכני הגבוה במינכן, אצל תיאודור פישר (כמו גם האדריכל אריך מנדלסון). שם גם נפגש לראשונה עם תחום בינוי הערים שהיה אז בראשית התהוותו. עד גיוסו לצבא הגרמני ב-1915, ניהל משרד אדריכלות בפרנקפורט, ואף שימש כאדריכל הכתר של נורווגיה. התמחותו הייתה באדריכלות בסגנון הבינלאומי. בשנת 1920 עלה לארץ ישראל לאחר שהוזמן על ידי ארתור רופין, מנהל מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית, לבצע תוכניות אב ליישובים חקלאיים ועירוניים העתידים לקום בישראל, בהם גם תוכנית בסיסית לעיר תל אביב שהיוותה בסיס רעיוני לתוכנית גדס, שהוכנה על ידי פטריק גדס.
בשנת 1922 נישא לבת-שבע גלב, והיה אב לרות ואסתר.

מ-1920 ועד 1932, עת פתח משרד עצמאי בירושלים, שימש קאופמן בשני תפקידים מרכזיים: אדריכל חברת הכשרת היישוב ואדריכל המחלקה להתיישבות של ועד הצירים. קאופמן הגה והוציא לפועל, כמעט כמבצע יחיד, את המערך התכנוני של הקיבוץ והמושב. תכנן עשרות קיבוצים ומושבים, שהידועים בהם הם כפר יהושע, עין חרוד ונהלל שבנוי בצורת עיגול שבמרכזו בתי מגורים ונחלות חקלאיות המסתעפות ממנו בצורה של חרוטים. תכנן עשרות רבות של קיבוצים כמו גם מבני מגורים וציבור ובראשם חדרי אוכל שנחשבו למופת של אדריכלות הסגנון הבינלאומי. קאופמן שימש אף כמתכנן של שכונות מגורים עירוניות רבות, לרבות תכנונן של הערים רמת גן, עפולה והרצליה, שכונות הדר הכרמל, נווה שאנן, כרמל מרכזי ובת גלים בחיפה וחלקים משכונות הגנים רחביה, תלפיות, בית הכרם וקריית משה בירושלים.

הקו המרכזי בתוכניותיו היה ניסיון לשלב את רעיון עיר הגנים של אבנעזר הווארד, ככלי ביטוי לאידאות החברתיות שעמדו בבסיסו, עם האידאות של ההתיישבות החקלאית הציונית ועם דרישות המוסדות המיישבים ואף המתיישבים עצמם. רעיון עיר הגנים הועלה במקור במטרה להתמודד עם תהליך העיור המואץ שחל בעקבות המהפכה התעשייתית שיצר בעיות של צפיפות אוכלוסין, זיהום ובעיות חברתיות כגון ניכור חברתי ופשע. בארץ ישראל, בה לא היו קיימות בעיות אלו, ביקש קאופמן לענות על הצרכים האידאולוגים של התנועה הציונית: שינוי אופיו של העם היהודי בדרך של חזרה לטבע, פיזור אוכלוסין ככלי לייהוד הארץ והתבדלות מהתרבות המקומית של ערביי ארץ ישראל. קאופמן הושפע ברעיונותיו ועבודתו מזרם הנאו קלאסיציזם ואף ניתן לזהות אצלו נטייה קלה למונומנטליות. עם זאת, תוכניותיו התאימו עצמן לתנאי הסביבה והקרקע. תוכניותיו נמסרו על ידי בני משפחתו לארכיון הציוני.

קאופמן נפטר ב-1958 ונטמן בהר המנוחות בירושלים.

 הנצחה 
ממוזער|יד לריכרד קאופמן, כפר יהושע, צילום: ד"ר אבישי טייכר, מתוך אתר פיקיויקי
ב-17 באפריל 1990 הוציא השירות הבולאי בול המראה אחת מעבודותיו (בית ספר בקיבוץ דגניה) כחלק מסדרת בולים על אדריכלות בישראל.

במושב כפר יהושע שבעמק יזרעאל, שתוכנן על ידי קאופמן, קיימת שדרת הנצחה לזכרו, ובמרכזה פסיפס אומנותי, "יד לריכרד קאופמן", שבו משולבים שמות עשרות היישובים והשכונות שתכנן.

בשכונת רוממה בירושלים נקרא בחייו רחוב לכבודו של קאופמן, "האדריכל", על אף שקאופמן לא תכנן מבנים בשכונה.

עם ציון 100 שנות עלייה על הקרקע של עפולה, וכתודה על מפעלו הציוני, נבחר לקרוא רחוב על שמו, בצמוד לתוואי הרכבת ההיסטורית בעפולה.

פרויקטים נבחרים
קאופמן תכנן 644 פרויקטים שונים, מתוכם כ-80 יישובים עירוניים ושכונות וכ-160 יישובים חקלאיים.
תוכנית מתאר למושב כפר יהושע.
תוכנית אב ליישוב נהלל, 1928.
תכנון שכונות בחיפה: בת גלים (1921), נווה שאנן (1922), הדר הכרמל (1923), כרמל מרכזי (1923) ושכונת אחוזה (1926).
מעונות עובדי מפעלי ים המלח, 1929.
בית קרוסקל, 1931
תכנון קריית חיים, 1933.
ארמון תוצרת הארץ, הביתן המרכזי, "יריד המזרח" בתל אביב (נהרס ברובו), 1934
בית אגיון, כיום מעונו הרשמי של ראש הממשלה, ירושלים, 1937.
שכונות הגנים בירושלים: בית וגן, תלפיות, בית הכרם (1921), רחביה (1923), מקור חיים (1924) וקריית משה (1925) ובנוסף מבנים רבים בשכונות אלו.
תלפיות.
עפולה ובמרכזה שדרות ארלוזורוב
מוזיאון לתולדות כנרת
חדר האוכל של קיבוץ גניגר
חדר האוכל של קיבוץ עין חרוד, 1944
מושב חרות

 גלריה 

 ראו גם 

 ערכים על מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן

לקריאה נוספת
 מיכאל לוין, ריכרד קאופמן, חלוץ תכנון ערים וכפרים בא"י, קו"כתב-עת לאמנות, 1, 1980, עמ' 47–57
 רות חנין-רבינוביץ, מושבת גנים וחוות לימוד חקלאית (מודלים לבינוי בהתיישבות הציונית השיתופית), פרדס הוצאה לאור, חיפה, 2006
 מרינה אפשטיין-פלוש ומיכאל לוין, ריכארד קאופמן והפרויקט הציוני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2016

קישורים חיצוניים



 Richard Kauffmann – Architect and Town Planner"ביוגרפיה מפורטת ותיאור פועלו. נכתב בידי בתו אסתר קאופמן פורסן (תרגום מאנגלית)




מיכאל יעקובסון: סיבוב במבנים המוקדמים שתכננו ריכרד קאופמן ואלזה גדעוני בכפר הנוער עיינות, באתר 'חלון אחורי', 24 בפברואר 2021
 טל מילנר-הוברמן, 'בית העם בנהלל"מתכנון לשימור: ערך, תפקיד ותפקוד המבנה על תהפוכותיו והשלכותיו', אתרים"המגזין, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 6 (דצמבר 2016), עמ' 107–118
 מיכאל יעקובסון: סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ רמת דוד, באתר 'חלון אחורי', 4 באוגוסט 2023

 הערות שוליים 

קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אדריכלים יהודים גרמנים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:מתכנני ערים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:העיר הלבנה: אישים
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:אדריכלים ביישוב
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1958