מלחמת מצווה ומלחמת רשות

ביהדות, מלחמת מצווה ומלחמת רשות הן הגדרות הקובעות את מעמדה של המלחמה שעם ישראל יוצא אליה.

להגדרות אלו משמעויות רבות בהלכות מלחמה. בין היתר תלויים בהגדרה זו חובת הגיוס הכללית, והסמכות הקובעת ליציאה למלחמה.

מלחמת מצווה היא מלחמה שיש מצווה ביציאה אליה כגון מלחמותיו של יהושע בן נון לכיבוש ארץ ישראל, מחיית זכר עמלק או מחיית שבעה עממים, ואילו מלחמת רשות היא מלחמה שמטרתה היא הרחבת הטריטוריה.

הגדרה
מלחמת מצווה היא מלחמה שעם ישראל מקיים ביציאה אליה מצווה אחת או יותר. המלחמות שנחשבות למלחמת מצווה לכל הדעות הן:
 המלחמות לכיבוש ארץ ישראל שעשה יהושע בן נון – מצוות ירושת ארץ ישראל.
 המלחמה בשבעת העממים שבארץ ישראל – מצוות מחיית שבעה עממים.
 מלחמה נגד עמלק – מצוות מחיית זכר עמלק.
 עזרת ישראל מיד צר – מלחמה שמטרתה להציל את ישראל מפני אויב שקם להילחם נגדו.

ישנן מלחמות נוספות שהגדרתם כמלחמת מצווה נתונה במחלוקת:
 מלחמת מנע – מלחמה מול אויבים המאיימים על עם ישראל אך עוד לא פתחו במלחמה.
 מלחמת כיבוש ארץ ישראל בזמן הזה - תלוי בשאלה האם מצוות ירושת ארץ ישראל הייתה קיימת רק בימי יהושע או שהיא מצווה קבועה לדורות.
מלחמת רשות היא מלחמה שמטרתה הרחבת תחומה של המדינה מעבר לגבולות ארץ ישראל, מטעמים פוליטיים-תדמיתיים או כלכליים, מלחמות דוד המלך מובאות בתלמוד כאבטיפוס למלחמות רשות.

 ההתגייסות למלחמת מצווה במקרא 
במספר מקומות בתנ"ך מופיעה ביקורת חריפה כלפי המשתמטים ממלחמת מצווה.

כאשר שבטי גד וראובן ביקשו לקבל נחלה בעבר הירדן, משה חשד כי הם מבקשים להשתמט ממלחמת כיבוש הארץ, ועל כן הוא נוזף בהם בחריפות;

רק לאחר שהתחייבו כי 'יחלצו חושים' ויצטרפו למלחמה על שאר ארץ ישראל הסכים משה לתת להם את נחלתם בעבר הירדן כנתינה זו מעוגנת בתנאי שאכן יממשו את הבטחתם להצטרף למלחמה.

בשירת דבורה, מקללים דבורה הנביאה וברק בן אבינועם בשם מלאך ה' את יושבי מרוז, מפני שלא באו לעזרת עם ישראל במלחמת סיסרא, אותה הם מכנים "עזרת ה'":

ההבדלים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות
קבלת החלטה
במלחמת מצווה ההחלטה לצאת למלחמת מצווה יכולה להתבצע על ידי המלך בלבד, ואילו במלחמת רשות, נדרש לקבל לכך אישור מן הסנהדרין.

החייבים בגיוס
במלחמת הרשות ישנם כאלו הפטורים מלהתגייס למלחמה. דין זה נקרא חזרה בעורכי המלחמה, והם כוללים את מי שבנה בית ועדיין לא התחיל להתגורר בו או שהוא עדיין בשנה הראשונה למגורים בו, מי שנטע כרם ועדיין לא בצר אותו אפילו פעם אחת או שהוא עדיין בשנה הראשונה לשימוש בכרם, והמאורס שעדיין לא התחתן או שהוא בשנה הראשונה לנישואיו. אך במלחמת מצווה כולם מחויבים להצטרף למלחמה.

בפרשת 'חזרת עורכי המלחמה' שבתורה מוזכר גם את 'הַיָּרֵא וְרַךְ הַלֵּבָב' שהוא חושש ממלחמה שמתבקש לשוב לביתו כדי לא להכניס מורך וחולשה בקרב הלוחמים. אך אותו משיבים מן המלחמה גם במלחמת מצווההראב"ד, והמפרשים ביארו שכך גם דעת הרמב"ם..

פטורים אלו מסווגים לפטור חלקי ופטור מלא. ישנם כאלה המקבלים רק פטור מלחימה בשדה הקרב והם מועברים לסיוע לוגיסטיקה ויחידות עורפיות התומכות בלחימה. ובהם 'הַיָּרֵא וְרַךְ הַלֵּבָב' מי שאירס אישה אך עדיין לא התחתן, מי שבנה בית אך עדיין לא נכנס להתגורר בו או מי שנטע כרם אבל עדיין לא חיללו. לעומת זאת, אלו שבשנת הנישואין הראשונה, או בשנה הראשונה בבית חדש או בשנה הרביעית בכרם שננטע (שהיא השנה הראשונה לשימוש בכרם משום איסור ערלה) מקבלים פטור מלא גם מסיוע לוגיסטי תמיכה בליחמה ושירות ביחידות עורפיות.

 מלחמה שיש בה סכנה 
לפי הרב אברהם ישעיהו קרליץ ('החזון איש') הפטורים שנתנה המשנה ב'חוזרים מעורכי המלחמה' נאמרו רק בזמן שניתן להעריך כי ישראל יכולים לנצח בלעדי המשוחררים, אבל במצב שניצחון המערכה תלוי באותם הפטורים מהמלחמה, קיימת חובה שווה גם על בעלי הפטורים להשתתף במלחמה או לסייע למאמץ המלחמתי, כיון שיש בכך פיקוח נפש.חזון איש עירובין, ליקוטים, ו' ג'.

 נשים 
יש הטוענים שבמלחמת מצווה חלה חובת הגיוס גם על נשים, והראיה לכך היא מדברי המשנה "במלחמת מצווה הכל יוצאין – אפילו חתן מחדרו וכלה מחופתה", אולם רוב הפוסקים פוטרים נשים מגיוס למלחמת מצווה, כפי שחז"ל התבטאו במספר מקומות ש"אין דרכה של אישה לעשות מלחמה", ואף אוסרים עליהן להשתתף בה ברוח הפסוק . ואת הביטוי "כלה מחופתה" פירשו כמליצה שמטרתה להדגיש את חובת הגיוס של החתן למרות הצער שיגרם לכלתו, או שכוונת המשנה היא שעל אף שהנשים אינן נלחמות, הן משתתפות במלחמה כתומכות לחימה ומספקות ללוחמים מים ומזון או בשביל להתפלל למען הצלחת המלחמהכפי משמעות הביטוי המקורי ב.

 שבט לוי ותלמידי חכמים 
הרמב"ם פסק שבני לוי "הובדלו מדרכי העולם, לא עורכין מלחמה כשאר ישראל", ומוסיף לכך שדיני בני לוי נאמרו ב"כל איש ואיש מכל באי העולם אשר נדבה רוחו אותו והבינו מדעו להבדל לעמוד לפני ה' לשרתו ולעבדו ולדעה את ה', והלך ישר כמו שעשהו האלקים ופרק מעל צווארו עול החשבונות הרבים אשר בקשו בני האדם". במקומות שונים בחז"ל נאמר שתלמידי חכמים אינם יוצאים למלחמה או מחויבים בצרכי ההגנה כשאר העםלדוגמה גמ' ב"ב ז:-ח. בדין רבנן לא בעי נטירותא, גמ' שבועות לה: בדין מאתיים לנוטרים את פריו וביאור הריטב"א ועוד שם ששישית מהעם מוקדשים להיות רבנן ולא מוצאים למלחמות..

ונחלקו פוסקי ההלכה בדורות האחרונים האם להלכה שבט לוי ולומדי התורה פטורים מלצאת להילחם אף במלחמת מצווה, או שבמלחמת מצווה הם מחויבים להילחם כשאר העם.

תחילת מצור
הבדל נוסף בין מלחמת רשות למלחמת מצווה הוא המועד בו מתחילים לצור על האויב. במלחמת רשות צריך להתחיל את המצור לפחות שלשה ימים לפני שבת על מנת למעט בחילול שבת בעוד שבמלחמת מצווה מותר להתחיל מצור אפילו בשבת עצמה.

 פטור מקיום המצוות בשעת העיסוק במלחמה 
הבדל נוסף הקיים בין מלחמת מצווה למלחמת רשות הוא הפטור מקיום שאר המצוות לעוסקים במלחמה. כאשר הגדרת המלחמה היא מלחמת מצווה הלוחמים וכל העוסקים במלחמה פטורים מקיום כל המצוות מדין 'העוסק במצווה פטור מן המצווה'. ואילו כאשר הגדרת המלחמה היא מלחמת רשות פטור זה לא תקף ומחויבים העוסקים במלחמה בשאר המצוות. נחלקו רבי יהודה וחכמים לעניין מלחמת מנע ואילו לעניין מלחמת מצווה ומלחמת רשות הדין מוסכם.
ראו רש"י שם ד"ה דברי הכל רשות – ואפילו רבי יהודה להא לאו מצווה קרי לה והעוסק בה אינו פטור מן המצוה..

 מלחמת מצווה ומלחמת רשות בימינו 
דיונים רבים מתקיימים בהגדרות מלחמת מצווה ומלחמת רשות בימינו.

מדברי הרמב"ם בספר המצוות משמע, שכיון שאין סנהדרין וכהן גדול בזמן הזה, לא שייכות מלחמות מצווה ורשות בימינו:

בין היתר ניתן לציין את מחלוקת הרמב"ן והרמב"ם האם קיימת בכלל מצוות כיבוש הארץ בימינו או רק בתקופת יהושע או כאשר בית המקדש היה בנוי, לא הזכיר מלחמת כיבוש הארץ. וכן השמיט בספר המצוות. רמב"ן מצווה רביעית (ובפירוש לתורה במדבר לג נג) חולק וסובר שמצוות כיבוש הארץ קיימת לדורות.

ראו גם ספר מגילת אסתר לרבי יצחק די ליאון שם..

לדעת הרב אליעזר מלמד דברי הרמב"ם הנ"ל אינם מתייחסים למלחמה של עזרת ישראל מיד צר שהיא מלחמת מצווה בכל מצב גם ללא מלך וסנהדרין, אך יש פוסקים החולקים על כך והבינו את דברי הרמב"ם כפשוטם שאף מלחמת עזרת ישראל מיד צר מצריכה מלך וסנהדריןראה בספר חבל נחלתו חלק יז סימן מח אות א הערה 1 [עמוד 269] את דברי הרב אביגדר נבנצאל שכתב על דברי מחבר הספר שמדבר בעניין מלחמת עזרת ישראל מיד צר והעיר עליו בשביל להכריז על מלחמה "צריך מלך וסנהדרין". וכן בספר שפע חיים על חנוכה לאדמו"ר מצאנז קלוינזבורג סימן קלד ענף א אות ה הצריך לכל הפחות גם במלחמת עזרת ישראל מיד צר להימלך בסנהדרין, עי"ש.. 

קיים נידון בפוסקים על תוקף ההגדרה 'עזרת ישראל מיד צר שבא עליהם' שכתב הרמב"ם שהיא אחד האופנים למלחמת מצווה.

גם השאלה אלו פעולות מכלל המערכה חוסות תחת המונח מלחמת מצווה, כדוגמת אימונים והכשרה, נתונה במחלוקת.

מלחמת מצווה כביטוי
הביטוי 'מלחמת מצווה' משמש לעיתים רבנים ודרשנים במובן סימבולי בהקשר למלחמות רוחניות וגשמיות שיש מצווה לקיימן ולהכריע את הרוע.

ראו גם
 מצוות ירושת ארץ ישראל

לקריאה נוספת
 הרב אריה בינה, משפט המלחמה ושיתוף האשה במלחמה, התורה והמדינה, קובץ ה-ו תשי"ג-תשי"ד, באתר מכון צומת


 הערך "מלחמה" באנציקלופדיה תלמודית, כרך מ"ט, ירושלים: יד הרב הרצוג, תשפ"ב, עמ' רצה-תקלט


 קישורים חיצוניים 


הערות שוליים

קטגוריה:הלכות צבא ומלחמה
קטגוריה:מלחמות לפי סוג
קטגוריה:ארץ ישראל ביהדות
קטגוריה:מלחמות דת