חומש (יישוב)

עד ביצוע תוכנית ההתנתקות הייתה במקום התנחלות במתכונת של יישוב קהילתי־חילוני, של תנועת הנוער בית"ר, שמנתה נכון לשנת 2005 כ־70 משפחות. היישוב פונה מתושביו ונהרס במסגרת ההתנתקות. בשנים שלאחר מכן, אנשי ימין שביקשו לחדש את היישוב עלו למקום מספר רב של פעמים, ופונו בידי הצבא והמשטרה. עד שנת 2023 הייתה השהייה במקום בניגוד לחוק ההתנתקות, אך אז תוקן החוק ובוטל איסור השהייה ביישוב.

לאחר ביטול חוק ההתנתקות בכנסת ואישור שר הביטחון עברה ישיבת חומש למבנה קבע – מבנה הקבע הראשון ביישוב שהוקם בשטחים שפונו בהתנתקות.

מקור השם
היישוב נקרא על שם חמישה כפרים שהיו קיימים באזור בתקופת המשנה והתלמוד, ושמו היווני נשתמר בשם הכפר הערבי פנדקומיה (πέντε –"פנטה", חמש ביוונית). שם הכפר נשתמר גם בכתובת הפסיפס בבית הכנסת העתיק ברחוב, המבוסס על הברייתא של "תחומי ארץ ישראל".

 מיקום 
חומש שוכן מזרחית לכביש שכם–ג'נין, פחות מ-30 ק"מ מזרחית לנתניה, בשטח הררי תלול, כ-650 מטר מעל פני הים, על הרי צפון השומרון. מזג האוויר באזור מאופיין בקרירות ויובש עקב מיקומו הפיזי של היישוב. היישוב גבוה מסביבתו ויש ממנו תצפית על צפון השומרון, הגליל, החרמון, הכרמל (אוניברסיטת חיפה) ולעבר מישור החוף עד אשדוד. בסמוך ליישוב נמצאת תצפית 669 הנקראת גם "גבעה 669", שגובהה 690 מטר.

 היסטוריה 
 התיישבות ראשונה 
ב-1 בינואר 1978 נתפסו כ-700 דונם מתושבי הכפרים הפלסטינים בורקה וסילת א-ד'אהר לצרכים צבאיים (צו תפיסה 4/78), ועליהן הוקמה באותה שנה היאחזות בשם מעלה נח"ל על ידי גרעין של תנועת הנוער הלאומי-בית"ר, שאוזרחה והפכה להתנחלות באפריל 1980, אך היא אוזרחה רשמית ב־13 בינואר 1981. במסמך צבאי פנימי שנשלח למספר נמענים ב-24 באפריל 1980 נכתב כך:

רוב האדמות שהופקעו הן אדמות פרטיות שנרשמו בטאבו על שמם של תושבי הכפרים. צו התפיסה הוצא ב"אופן זמני", אך הוא נחתם על ידי מפקד פיקוד מרכז בלא תאריך פקיעה.

בזמן האינתיפאדה השנייה עזבו כמחצית מהמשפחות את היישוב לאחר פיגועי ירי בדרך ליישוב, שבהם נרצחו שלושה מתושבי היישוב ואחרים נפצעו. כדי לחזק את היישוב הצטרפו אליו תושבים דתיים ואף נוסדה בו ישיבה, והוא הפך ליישוב דתי–חילוני מעורב.
חומש מנה בשנת 2005 כ־70 משפחות.

 הפינוי 
ב-23 באוגוסט 2005 פונה חומש מתושביו במסגרת תוכנית ההתנתקות. במהלך המחאה נגד תוכנית ההתנתקות הצטרפו ליישוב תומכים רבים, בהם גרעין של ארגון תא כתום. בתי היישוב נהרסו על ידי צה"ל והריסות הבתים פונו מהמקום, למעט מגדל המים. תשתיות בסיסיות, כגון מדרכות, כבישים, דרכי עפר ומדרגות הושארו במקומן.

חומש ושא-נור, ששכן צפונית לחומש, היו היישובים האחרונים שפונו במסגרת ההתנתקות. פינוים היה מהקשים בפינויים שנערכו במסגרת התוכנית, ובמהלכו התפתחו עימותים בין כוחות הביטחון ובין המתיישבים ותומכיהם, שאופיינו במספר רב יחסית של נפגעים.

מפוּני חומש החילונים השתכנו באתר הקרווילות בקיבוץ יד חנה, מתוך מגמה להקים שם את בתי הקבע שלהם. התושבים הדתיים השתכנו ביישוב הסמוך, שבי שומרון, בשכונת קרווילות צפונית, בסמיכות לבסיס הצבאי שביישוב.

 כמאחז 
גם לאחר ההתנתקות לא הועברה הריבונות בחומש לרשות הפלסטינית, והשטח נותר בשטח C הנתון בשליטה ישראלית. המקום הוגדר כשטח צבאי סגור, אם כי צה"ל אפשר כניסה למתחם לתלמידי ישיבת חומש ולמשתתפים באירועים פוליטיים. באוגוסט 2007 הואשמה נערה שנעצרה על ידי כוחות הביטחון כי הפרה את חוק יישום תוכנית ההתנתקות האוסר על שהייה של ישראלים במקום, אך שופט בית המשפט לנוער בכפר סבא קבע כי חוק זה נועד למנוע מתושבי ההתנחלות לשוב להתגורר במקום, ולא למניעת כניסה לשטחו.

ב-2009 התמקמה בשטח "ישיבת חומש" בראשות הרב אלישמע כהן. מאז ועד לשינוי בחוק ההתנתקות ב-2023 פונה המקום פעמים רבות, אך הישיבה שבה למקומה לאחר מכן. עם השנים התמעטה תדירות הפינויים. על פי דיווח בערוץ 7, במהלך אחד הפינויים בכסלו ה'תשפ"א הרסו המפנים את ארון הקודש שבישיבה ופיזרו חול על ספרי קודש אחרים. הרב הראשי דוד לאו גינה את המעשה והגדיר אותו כחילול ארון הקודש, וראש מועצת שומרון יוסי דגן דרש לפתוח בבדיקה.

גם לאחר יישום תוכנית ההתנתקות נותר צו התפיסה לשטח על כנו, והפלסטינים היו מנועים מלעבד את האדמות שנתפסו לצורכי צה"ל. בדצמבר 2011 עתר ראש מועצת בורקה ותושבים אחרים לבג"ץ באמצעות ארגון יש דין, בדרישה לביטול צווי התפיסה הצבאיים. ב-2013 בוטלו צו התפיסה וצו הסגירה (שקבע כי לפלסטינים אסור להיכנס למקום) ובאוקטובר 2013 ביקרו באתר פלסטינים תושבי האזור, אך לאחר מכן נמנעה מהם גישה חופשית לשטח שפונה ולאדמותיהם שבו, והם החלו לסבול מפעולות אלימות מצד אזרחים ישראלים שהגיעו למקום. התושבים פנו מספר פעמים לבג"ץ, שהורה לצה"ל לאפשר לתושבים גישה לאדמותיהם, אך צה"ל לא פעל בנושא זה, וגם כיום אסור לבעלי האדמות להתקרב לחלק ניכר מאדמותיהם.
ממוזער|בולדוזר שהוכן כחלק מהפגנת שלום עכשיו בקריאה לפינוי חומש ועוכב בידי המשטרה
ב-28 במאי 2022 צעדו פעילי "שלום עכשיו" לחומש עם בולדוזר, במטרה להרוס את ישיבת חומש, ונעצרו בהתאם לחוק ההתנתקות האוסר על ישראלים להיכנס לצפון השומרון.

להלן מספר התארגנויות בולטות של אירועים פוליטיים שהתרחשו בחומש לאחר הפינוי, חלקן עם היתר וחלקן ללא היתר:
 בחנוכה ה'תשס"ז (דצמבר 2006) הגיעו ליישוב החרב כאלף איש והדליקו נרות.
 בז'–ט' בניסן ה'תשס"ז, 26–28 במרץ 2007 הגיעו לחומש כ-3,500 איש. חלקם שהו בו יומיים ואף שלושה ימים, ואף נערך במקום טקס ברית מילה של בנה של לימור סון-הר מלך, שגרה בעבר במקום.
 במהלך יום העצמאות ה'תשס"ז, צעדו כ-12,000 איש להריסות חומש, ובהם חתן פרס נובל לכלכלה, פרופסור ישראל אומן. כמה מהנאספים ניסו לחסום את הכביש שבין שבי שומרון לחומש, מנעו מעבר כלי רכב צבאיים ותקפו את רכבי המח"ט והמג"ד. אחדים מהם תקפו חיילי צה"ל לאחר שנאמר להם שמדובר בשטח צבאי סגור, ושני חיילים נפצעו קל.
 ביוני 2018, התקיים במקום אירוע הכנסת ספר תורה.
 ב-16 במאי 2019, ביקרו כ-12 חברי כנסת בחומש בהם יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין והביעו תמיכה בחידוש ההתיישבות היהודית באזור.
 ב-19 בדצמבר 2021, מיד לאחר רצח יהודה דימנטמן, נעשה ניסיון להקים מבנים בשטח.
 ב-23 בדצמבר 2021, במלאת שבעה ימים לרצח יהודה דימנטמן, למעלה מ-15,000 בני אדם הגיעו בצעדה רגלית משבי שומרון לחומש. במקום נערכה אזכרה ועצרת נגד פינוי המקום, בהשתתפות המשפחה ואנשי ציבור. תושבי בורקה הפגינו במחאה על הצעדה, בטענה שהיא נערכת על אדמתם. צה"ל פיזר את ההפגנה תוך שימוש בירי חי וירי כדורי גומי: כמה פלסטינים נפצעו. במקביל, פרצו מספר מתנחלים לכפר בורקה, ניפצו מצבות בבית הקברות, ניקבו מכלי מים והשליכו אבנים.
 ב-19 באפריל 2022, התקיימה צעדה רגלית לאורך כ-3 ק"מ ליישוב חומש, לזכרו של יהודה דימנטמן. על פי הערכות, בין 10,000 ל-20,000 בני משפחות ובני נוער השתתפו בצעדה. ביישוב עצמו התקיים הפניניג לילדים וסיורים למבוגרים. בהמשך היום גם נערכה עצרת המונית בהשתתפות רבנים וחברי כנסת.
 ב-4 בינואר 2023 הגיע הרב הראשי לישראל דוד לאו לביקור במקום ומסר שיעור בגמרא לתלמידי הישיבה.

 ההתיישבות השנייה 

ב-29 במאי 2023, ובנוכחות ראש מועצת שומרון יוסי דגן, הועתקה ישיבת חומש לאדמות המדינה שפונו בשנת 2005 ושוכנה במבנה קבע. מאז, היישוב התפתח דרך קבע, נבנו בו מבנים רבים והגיעו אליו משפחות רבות.

ביום ירושלים ה'תשפ"ה, 26 במאי 2025, החליט הקבינט המדיני-ביטחוני על בנייה מחדש של היישוב במסגרת ביטול ההתנתקות בצפון השומרון, לצד בניית 21 יישובים נוספים, על פי תכנונה של מנהלת ההתיישבות. ההחלטה מעניקה לחומש מעמד של יישוב בתכנון, ומאפשרת את יישובו מחדש כיישוב מן המניין.

ב-31 באוגוסט 2025, עשרים שנה לאחר פינוי היישוב במסגרת תוכנית ההתנתקות, נפתח מחדש גן ילדים בחומש. בטקס הפתיחה השתתפו ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן והגננת שפונתה מהמקום בעבר. האירוע סימן ציון דרך בתהליך שיקום ההתיישבות במקום. באותו לילה צולמה במקום תוכנית הפטריוטים של ערוץ עכשיו 14.

ב־28 בדצמבר 2025 חתם מפקד פיקוד מרכז אבי בלוט על צו המגדיר את חומש כיישוב וקובע עבורו תחום שיפוט.

 אירועים ביטחוניים 
 ב-26 באפריל 2021 הרס צה"ל את מבני בית המדרש של הישיבה במקום, את מגורי התלמידים ואת בתיהן של ארבע המשפחות המתגוררות במקום.
 ב-17 באוגוסט 2021 לפי טארק זביידי, נער פלסטיני, מתנחלים מחומש דרסו אותו, חטפו אותו לחומש והתעללו בו. מאידך המתנחלים טענו כי חבורה של נערים פלסטינים יידתה אבנים וסלעים לעברם, ועקב כך הם יידעו את צה"ל ופתחו במרדף שבו הצליחו לתפוס את אחד הנערים. על פי דיווח דובר צה"ל, כוח צה"לי הגיע למקום בעקבות דיווח על פלסטינים שזרקו אבנים אל עבר מתיישבים סמוך לחומש, וזיהו מרדף של מתיישבים אחר נער פלסטיני. מפקד הכוח טיפל באירוע והעביר את הנער הפלסטיני למשפחתו".
 ב-16 בדצמבר 2021 ביצעו מחבלים פלסטינים פיגוע ירי לעבר רכב יהודי שנסע סמוך ליישוב. בפיגוע נרצח יהודה דימנטמן ו-2 נוספים נפצעו.
 ב-21 בדצמבר 2021 צה"ל הקים מוצב בחומש.
 ב-26 בדצמבר 2021 החלו הפגנות של פלסטינים בארבעת היישובים שמסביב לחומש: בורקה, בזאריה, סבסטיה וסילת א-ד'אהר. מפגינים הבעירו צמיגים ויידו אבנים לעבר כוחות צה"ל. חייל נפצע קל מיידוי אבנים. צה"ל השתמש באמצעים לפיזור הפגנות.
 ב-4 בינואר 2022 הרסו כוחות צבא ומשטרה את מערכת החשמל ביישוב ומבנים נוספים ששימשו את הישיבה ואת המשפחות המתגוררות במקום.
 ב-28 בדצמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, מחבל פלסטיני הגיע לחומש ברכב ומצויד בסכין, אך נתפס ונעצר בידי כוחות צה"ל.
 ב-4 במרץ 2025 מחבל פלסטיני הגיע לצומת הכניסה לחומש וניסה לתקוף באמצעות סכין כח צה"ל ששהה במקום. הכח זיהה אותו וחיסל את המחבל.

 היסטוריה משפטית 
בשנת 2013 הגיש ארגון יש דין עתירה לבג"ץ בשם תושבי הכפר בורקה המבקשים לגשת ולעבד את אדמותיהם. הממשלה הודיעה כי דין חומש להתפנות בקרוב, ואי לכך העתירה נדחתה. לאחר מכן הוגשו מספר עתירות דומות, שנדחו גם הן.

בדיון בבג"ץ בינואר 2023 חדלה המדינה לטעון שהיישוב יפונה, והודיעה כי בכוונתה להסדיר את חומש ולאפשר שהיית ישראלים במקום, בהתאם להסכמים הקואליציוניים של ממשלת ישראל השלושים ושבע, הכוללים את ביטול חוק ההתנתקות. בתגובה הודיע דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית כי היא מתנגדת להכשרת המאחז ולשינויים בחוק ההתנתקות.

בתיקון מספר 7 לחוק ההתנתקות, שאושר ב-21 במרץ 2023, נקבע שאיסור הכניסה והשהייה בשטחים שפונו לא יחול על אזור צפון השומרון, וב-20 במאי אותה שנה חתם אלוף פיקוד המרכז על צו צבאי המבטל את החוק לגבי חומש.

לאור תיקון החוק (וביטול האיסור על כניסה ושהייה בצפון השומרון) הורה בית המשפט ב-19 באפריל 2023 למחוק כתבי אישום שהוגשו נגד יהודים שעלו לחומש בעילת "חוסר אשמה".

 ראו גם 
 ישיבת חומש
 שא-נור

קישורים חיצוניים

 סיקור על ההתיישבות בחומש, באתר ערוץ 7
 היישוב חומש באתר המועצה האזורית שומרון
 תמונות של חומש
 אילו קפקא היה מבקר בחומש 


הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1978
קטגוריה:התנחלויות ביהודה ושומרון
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:התנחלויות חילוניות ביהודה ושומרון
קטגוריה:צפון השומרון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2023