כפר מל"ל

כְּפַר-מַלָּ"ל הוא מושב בדרום השרון, סמוך לכפר סבא ולהוד השרון.

בשטחי היישוב מגדלים תפוח אדמה, בטטה, תות שדה, הדרים, מנגו, אבוקדו ומקדמיה, וכן מגדלים לצורכי חקלאות גם לול תרנגולות ומכוורות דבורים.

ברשות המושב 1,700 דונם. במושב יש כיום כ-450 תושבים, 56 משקים ו-200 משקי עזר. שטחו כ-1,200 דונם.

היסטוריה
 ניסיונות ההקמה הראשונים 

כפר מל"ל נוסד ב-1912 כמושב פועלים על קרקע שנרכשה על ידי חובבי ציון באודסה, חברת הכשרת היישוב ובנק אפ"ק (לימים בל"ל). היישוב הוקם על חורבות יישוב ערבי בשם ח'רבת אל-חיה (חורבת הנחש) ושם היישוב הציוני הוסב לשם עין חי. בשנת 1914 הוחלט באספה הכללית של המושב לשנות את שמו לכפר מל"ל על שם משה לייב ליליינבלום (1843–1910) מראשי חובבי ציון באודסה.

לפניו היה במקום יישוב ביזנטי שממנו השתמר בית בד להכנת שמן זית. ממוזער|גינת המייסדים כפר מל"לבמאי 1918 גירשו העות'מאנים את חברי המושב יחד עם תושבי כפר סבא לצפון הארץ לקראת העימות הצבאי עם הצבא הבריטי שחנה מדרום לירקון. ב-19 בספטמבר 1918 כבש הצבא הבריטי את אזור כפר מל"ל ובהמשך את כל צפון הארץ.

הרעיונות בנושא מושב העובדים היו ידועים והתפרסמו על ידי האגרונום יצחק וילקנסקי וולקני במאמרים בשם "מושבי הפועלים" שהתפרסמו בכתב העת "הפועל הצעיר" בתחילת 1914. במאמרים אלה הביע הכותב, בין היתר, את חששו כי מושבי הפועלים יהפכו במרוצת הזמן לשכונות עירוניות לכן יש להקים מושבי עובדים לעובדי אדמה כי ארץ ישראל זקוקה לחקלאים במשרה מלאה. הוא חזר על רעיונותיו בספרו "בדרך" שפרסם ב-1918. מאוחר יותר, בינואר 1919 פרסם איש הציבור אליעזר יפה (לימים חבר מושב נהלל) את החוברת "לייסוד מושבי העובדים" ובה, בין היתר, ארבעת העקרונות העיקריים שעליהם הושתת מושב העובדים, והם: א. עבודה עצמית. ב. המושב חייב להיות על אדמת הלאום. ג. עזרה וערבות הדדית. ד. שיווק משותף של התוצרת ורכש משותף של תשומות חקלאיות.

זילברג וחבריו מחולדה, בתמיכת המרכז החקלאי (אברהם הרצפלד), ריכזו עוד 12 חברים ממשוחררי הגדודים העבריים שלחמו במלחמת העולם הראשונה ושניים מפועלי עין-חי (דוד לביא (לבקוביץ) ואברהם וולמן (יצהר)) סה"כ 18 מתיישבים התיישבו ביולי 1919 בכפר מל"ל, הפעם במתכונת של מושב עובדים לפי העקרונות של אליעזר יפה. עוד באותה שנה, הוחל בעיבוד הקרקע ונבנה צריף משותף ליד הבאר הראשונה מ־1912 ששימש כמטבח ואורווה. המגרשים חולקו לפי עשרה דונם לכל נחלה (במקום 2.5 דונם לנחלה שתוכננו במפת מושב הפועלים). ב-1920 נבנו שלושת בתי המגורים הראשונים למשפחות. על פי מחקרו של ד"ר יואל פיקסלר עולה כי כפר מל"ל היה בפועל מושב העובדים הראשון בעולם, למרות שלא הוכר בזמנו ככזה.

ב-3 במאי 1921 פרצו מאורעות תרפ"א וכל חברי כפר מל"ל וכפר-סבא פונו לפתח-תקווה הסמוכה. הפורעים הרסו את בתי המושב, שרפו את הגורן ובזזו את הרכוש.

 שיקום היישוב וההתיישבות הרציפה 
באוקטובר 1921 חזרו החברים לאזור והחלו לעבד את אדמותיהם. מאז החל המושב לשגשג ולהתפתח. בשנים 1928–1932 הצטרפו למושב 15 משפחות מהיישוב הזמני ג'ידרו שבעמק זבולון. בשנות ה-30 וה-40 גידלו במושב גם אבטיחים. ב-1937 בוצעה שם הכלאה מקרית בין זן אמריקני בשם צ'ילי לבין זן ערבי בשם באלאדי. התקבל אבטיח חדש ומתוק במיוחד שהיה מבוקש מאוד בשוקי הארץ ובחו"ל ושמו נקבע לאבטיח מללי.

קופת המושב הפכה להיות "בנק עין חי" ב-1924 ששירת את תנועת המושבים כולה. ב-1976 עבר הבנק לרמתיים ופעל שם עד 1986. ב-1924 הוקמה במושב מרפאה שנתנה שירותי רפואה גם ליישובים השכנים. פעילותה נמשכה עד ל-1962.

בשנת 1928 הורחב המושב בעוד 15 משפחות מג'ידרו (מהקריות) ובאותו הזמן הופקעו ממנו 2,100 דונם לטובת יישובי הסביבה. כיום יש במושב 56 משקים, 150 בתים ו-350 תושבים.

ב־1930 נבנה בית ספר "כפר מל"ל" במבנה דו-קומתי לילדי כל האזור ובהמשך המבנה נקרא "הבית הציבורי".

בתחילת שנות ה-30 מסרה כפר מל"ל, מסיבות ציוניות, שטחים של אלפי דונמים שהיו ברשותה לטובת הקמת יישובים נוספים מסביב ליישוב.

ב־1934 מחלבת כפר מל"ל הוגדלה והפכה להיות מחלבה בבעלות.

ב־1935 נבנה בית הספר היסודי לחינוך ילדי העובדים בשרון ע"ש יוסף אהרונוביץ שפעל עד לשנת 2005 ומאז הועבר לקריית החינוך של דרום השרון סמוך לנווה ירק. החל מ-2011 פועל במתחם בית הספר האנתרופוסופי "תמר".

הרחוב הראשי המחבר את כפר סבא עם הוד השרון (כביש 402) נקרא רחוב עין-חי. על שם שמו המקורי של כפר מל"ל – "עין חי". במסגרת חגיגות יובל ה-100 של המושב בשנת 2012 נחנך במושב מוזיאון – עין-חי כפר מל"ל – המציג את הרעיון מ"ראשית ההתיישבות כמושב פועלים ועד למושב עובדים" ותפקידו לשמר את מורשת המושב ובו מסמכים, צילומים וחפצים שונים. המוזיאון פועל בחסות המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

8 מהבנים הראשונים של היישוב נפלו במלחמת השחרור בעת שירותם בפלמ"ח.

בכפר מל"ל שכנו גם משרדי המועצה האזורית "הירקון" שהוקמה ב-1950. ב-1980, שונה שמה ל"דרום השרון" עקב איחודה עם המועצות האזוריות "מפעלות אפק" ו"השרון התיכון". ב-2011 עברו משרדי המועצה האזורית לקריית החינוך ליד נווה ירק.

אריאל שרון (1928–2014), ראש הממשלה ה-11 של ישראל, הוא יליד המושב. הסופר, העיתונאי ועורך ירחון "השדה" בשנים 1958–1996, יוסף מנחם מרגלית (1925–2008), התגורר עם משפחתו במושב כל חייו.

גלריית תמונות

קישורים חיצוניים


 כפר מל"ל באתר תנועת העבודה הישראלית
 מסלול סיור בהיסטוריית כפר מל"ל אתר "עמוד ענן"

 מאמר יואל פיקסלר - כפר מל"ל מושב העובדים הראשון - יד יצחק בן צבי
 מוזיאון עין-חי כפר מל"ל המציג את הרעיון מ"ראשית ההתיישבות כמושב פועלים ועד למושב עובדים"
 מפת גושים של כפר מל"ל, 1938, מאוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
  הנחת אבן הפינה לבית ספר בכפר מל״ל, 1937, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים


הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1911
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:קהילות ויישובים עבריים שנחרבו בתקופת המאורעות
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית דרום השרון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
קטגוריה:יישובים שהוקמו בעלייה השנייה
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבים במחוז המרכז