סיחון

סיחון מוזכר במקרא כמלך העם האמורי, אשר שלט על השטח שבין נחל ארנון לנחל יבוק. סיחון היה אחד משני מלכי האמורי בעבר הירדן, לצד עוג מלך הבשן.

בירתו הייתה העיר חשבון, אשר לא הייתה מיושבת בתקופת הברונזה המאוחרת, עובדה שאינה מתיישבת עם הסיפור המקראי.מקסוול מילר, מואב בתקופת הברזל א', בתוך נדב נאמן וישראל פינקלשטיין (עורכים), מנוודות למלוכה: היבטים ארכאולוגיים והיסטוריים על ראשית ישראל, מוגש לפרופ' משה כוכבי במלאת לו שישים שנה מחבריו ותלמידיו, ירושלים (1990), עמ' 242–256 ובפרט עמ' 247–248, 256.

 ממלכת סיחון 

בירתו של סיחון הייתה העיר חשבון, ושטח ממלכתו כלל חלקים נרחבים מעבר הירדן המזרחי, לאחר שכבש את רוב ערי מואב, על פי המתואר בספר במדבר פרק כ"א פסוקים כ"ו-כ"ט. הממלכה המורחבת אחר כיבוש מואב השתרעה בשטח שבין נחל ארנון לנחל יבוק (במדבר כא,כו).

 מלחמת סיחון בבני ישראל 

בני ישראל, בבואם להתיישב בארץ ישראל לאחר יציאת מצרים, ביקשו ב, כפי שמעיד משה בספר דברים, לעבור דרך ממלכתו של סיחון לכיוון ארץ ישראל; אולם סיחון סירב, ואף יצא לקראתם למלחמה (בניגוד לאדום שהסתפקו בסירוב לבקשת בני ישראל).

על פי ספר במדבר, הובסו סיחון וכל עמו בקרב בעיר יהץ על ידי בני ישראל, ושם נהרג סיחון:

ניצחון בני ישראל על סיחון מוזכר בספר תהילים כניצחון בעל משמעות ייחודית, המסמל את עזרתו של האל לעם ישראל לנצח את אויביו: 

לפי , הייתה המלחמה בחודש אלול, חצי שנה לפני הכניסה לארץ.

 מלחמת חורמה 

לפי דרשת חז"ל בתלמוד הבבלי במסכת ראש השנה,  אשר התקיף את ישראל בחורמה היה למעשה סיחון מלך חשבון, קודם להתקפתו על ישראל ביהץ. לדבריהם, התיאור הבא מתייחס להתקפה ראשונית של סיחון נגד ישראל:

שיר המושלים

לאחר תבוסתו של סיחון מופיע במקרא שיר קצר ומעורפל:

רוב המפרשים הקלאסיים מפרשים את השיר כמתייחס למלחמה קדומה שהתנהלה בין סיחון לבין מלך מואב הראשון, ובה הביס סיחון את מואב, כבש את עריהם וסיפח אותן לנחלתו. לפי פרשנות זו, מתאר השיר כיצד חשבון, שהייתה עיר מואבית לפני שנכבשה על ידי סיחון, נשרפה באש בשעת המלחמה הקדומה בין סיחון למואב, ויחד איתה חרבו גם העיר המואבית ער והאזורים שסמוכים לנחל ארנון. השיר ממשיך ולועג לכמוש אלוהי מואב, שהפקיר את עמו ונתן לו ליפול בשבי בידי סיחון מלך האמורי. כתוצאה מכך אבדה מלכות מואב, וכל עריה – חשבון, דיבון, נפח ומידבא - הפכו שוממות. הקריאה בתחילת השיר "בֹּאוּ חֶשְׁבּוֹן תִּבָּנֶה וְתִכּוֹנֵן עִיר סִיחוֹן" מזמינה את האמורים, שניצחו במלחמה, לבנות מחדש את חשבון ולהקים בה ממלכה משלהם. לפי פרשנות זו, שובץ השיר במקרא כדי להאדיר את ניצחונם של בני ישראל על סיחון גיבור החיל.

 דמותו של סיחון 
על עוצמתו של סיחון נאמר במדרש שוחר טוב (קלו,א):קשה היה סיחון כמגדל וחומה, והיה קשה מכל הבריות, וארוך מכל המגדל ורגליו מגיעות לארץ, ואין כל בריה יכולה לעמוד מפניו, והיה קשה מפרעה וחיילותיו. מה עשה הקדוש ברוך הוא? כפת שר שלו והפלילו ממקומו ומסרו לישראל.הגמרא מזהה את סיחון כמלך כנען (כמו שנזכר לעיל), ודורשת את שמו (רה"ש ב ע"ב):תנא הוא סיחון הוא ערד הוא כנען, סיחון שדומה לסייח במדבר, כנען על שם מלכותו, ומה שמו, ערד שמו, איכא דאמרי, ערד שדומה לערוד במדבר, כנען על שם מלכותו, ומה שמו, סיחון שמו.ניתן ללמוד מכאן על אישיותו של סיחון שהיה מלך 'משוגע' בלי גבולות, ומכאן עוצמתו. סייח במדבר הוא הפרא, וכן הערוד נזכר אצל חז"ל כחיה אמתנית (ברכות לג ע"א).

ראו גם
 שיר המושלים
 עוג מלך הבשן

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:אישים בספר יהושע
קטגוריה:מלכי הגויים בתנ"ך
קטגוריה:כנען: אישים בתנ"ך
קטגוריה:אישים בספר במדבר
קטגוריה:פרשת חקת