אצטדיון בלומפילד

אצטדיון בלומפילד הוא אצטדיון כדורגל בעיר תל אביב-יפו, בבעלות עיריית תל אביב-יפו ובניהול חברת "היכלי הספורט תל אביב-יפו". האצטדיון הוקם בשנת 1962 ונקרא על שם לואיס בלומפילד, נדבן יהודי-קנדי שתרם להקמתו. עבר הרחבה בשנים 2016–2019, מכיל 29,400 מקומות ישיבה, ומהווה את מגרשן הביתי של קבוצות הכדורגל מכבי תל אביב והפועל תל אביב. לעיתים מארח האצטדיון גם את משחקי נבחרת ישראל ומשחקי חצי גמר וגמר גביע המדינה.

היסטוריה
אצטדיון באסה
שורשיו של אצטדיון בלומפילד ב"אצטדיון באסה", אשר שימש קבוצה ערבית בשם שבאב אל עראב וכן את משטרת המנדט משנות ה-20 של המאה ה-20. האצטדיון נקרא כך מכיוון שבחורף הייתה נקווית באזור זה ביצה גדולה. לצד האצטדיון שכנה חורשת באסה, אשר לימים הפכה לגן כרונינגן הצמוד לאצטדיון עד היום.

לאחר שחרור יפו במלחמת העצמאות, החלו חברי בית"ר לשחק במגרש, ובו סודרו משחקי הכדורגל של קבוצות הנוער בתל אביב. בתחילת שנת 1949 הפקיד האפוטרופוס על נכסי נפקדים את המגרש בידיה של מועצת פועלי תל אביב, שהעניקה אותו לשימוש של הפועל תל אביב ומשחקי הנוער הועברו למגרש סומייל. אצטדיון זה נקרא גם "אצטדיון הפועל" ונוהל על ידי ההסתדרות במסגרת תנועת הספורט "הפועל". בשנים אלו שימש פעמים רבות עבור כינוס הפועל.

הקמת אצטדיון בלומפילד
אבן פינה לאצטדיון חדש הונחה בספטמבר 1960. בשנת 1962 הוקם אצטדיון חדש שהכיל 22,000 מקומות על שטח אצטדיון באסה, והיציעים של אצטדיון באסה הועברו למגרש בקריית שלום. המימון להקמת האצטדיון החדש הושג בעזרת תרומה של קרן האחים בלומפילד (ע"ש ברנרד ולואיס בלומפילד), ונקרא על שמם "אצטדיון הפועל על שם האחים בלומפילד".

אצטדיון בלומפילד נחנך ב־13 באוקטובר 1962 במשחק של הפועל תל אביב נגד שמשון תל אביב. חודשיים אחר כך, ב־12 בדצמבר 1962, התקיים לכבוד הקמת האצטדיון משחק חגיגי שבו שיחקה הפועל תל אביב נגד קבוצת ס.ק. אנסחדה מהולנד.

בשנת 1963 החלה גם מכבי תל אביב לארח חלק ממשחקיה באצטדיון בלומפילד, במקרים בהם היה צפי לקהל רב שאצטדיון המכביה לא יכול היה להכיל, ובשנת 1969 עברה הקבוצה לארח את משחקיה באצטדיון בלומפילד באופן קבוע. החל מאמצע שנות ה-80 שימש לרוב אצטדיון רמת גן כמגרשה הביתי, ובשנת 2000 חזרה הקבוצה לבלומפילד. קבוצת בני יהודה תל אביב, אשר שיחקה באצטדיון בלומפילד מספר עונות בשנות ה-60, הפכה את האצטדיון למגרשה הביתי בשנים 2025-2004, לאחר שאצטדיון שכונת התקווה נמצא על ידי הנהלת הקבוצה לא ראוי לארח את משחקיה. כמו כן שימש בלומפילד בעבר כאצטדיון ביתי לקבוצות נוספות מתל אביב: בית"ר תל אביב, שמשון תל אביב ומכבי יפו.

בשנת 1964 לקח האצטדיון חלק באירוח משחקי גביע אסיה 1964 שנערכה בישראל.

בשנת 1986 שודר מהאצטדיון שידור החי הראשון בטלוויזיה הישראלית בהפקת הערוץ הראשון, כערוץ יחיד ששידר עד כה בתקצירים את משחקי הליגה. המשחק היה במחזור האחרון, ובו זכתה באליפות הפועל תל אביב לאחר ניצחון על מכבי חיפה בתוצאה 1-0 בשער שהובקע בדקות הסיום. את המשחק שידר יורם ארבל.

בשנת 1993 עבר האצטדיון שיפוץ שבו הוחלף הדשא והותקן גג מעל יציעים 1, 2 ו-13.

במשך השנים האצטדיון היה בחזקת חברת "בצר" של ההסתדרות וחברת העובדים, ועם מכירת קבוצת הפועל תל אביב למשקיעים פרטיים, המשיך האצטדיון להיות בניהולה.

מעבר לבעלות העירייה ושיפוץ האצטדיון
במרץ 1999 הסתיימה תקופת החכירה של האצטדיון לחברת "בצר", והאצטדיון עבר לבעלות עיריית תל אביב-יפו ולניהול בידי חברת "היכלי הספורט תל אביב-יפו" העירונית. אחר כך הגישה חברת "בצר" תביעה נגד העירייה בדרישה לפיצוי כספי על ההשקעות שביצעה באצטדיון במהלך השנים.

עם העברת הבעלות לעירייה הציג מהנדס העיר ישראל גודוביץ, בדצמבר 1999, תוכנית להרחבת האצטדיון ל-29,500 מושבים והוספת שטחים מסחריים לצורך מימון הפרויקט. התוכנית כללה הקמת שני יציעים נוספים מעל היציעים הקיימים. ששני היציעים יכילו 11,500 מקומות ישיבה ובנוסף ל-18,000 מקומות הישיבה הקיימים שהיו אז, כך שהוא יכיל 29,500 מושבים.

קשיים באישור ומימון התוכנית הביאו לביטול תוכנית ההרחבה של גודוביץ, במקום זאת השקיעה חברת "היכלי הספורט" 20 מיליון שקל בשיפוץ האצטדיון, בשנים 2000–2002, במסגרתו הוסרו הגדרות שהקיפו את המגרש והפרידו בינו לבין היציעים, וכן הותקנו מושבים בכל היציעים, מה שהקטין את תכולתם ל-15,700 מקומות ישיבה. בנוסף הודיעה החברה, בדצמבר 2002, כי יוקם אצטדיון חדש במקום בלומפילד שיוקם במתחם מגרש האימונים של מכבי תל אביב בקרית שלום, תוך עשר שנים. ההשקעה באצטדיון, שיכיל כ-30 אלף מקומות ישיבה, הוערכה ביותר מ-300 מיליון שקל והמימון להקמתו היה אמור להגיע בעיקר ממכירת הקרקע של מתחם בלומפילד.

בקיץ 2008 החל שיפוץ נרחב בשערים 2, 4-5 ו-7, בו הוחלפו המושבים בכיסאות פלסטיק מתקפלים, נוספו תאורה ומעקות בטיחות, ומספר המקומות הוגדל על ידי הוצאת המזנונים מתחומי היציעים. בקיץ 2009 עברו שערים 8 ו-13 את התהליך, בקיץ 2010 עברו שערים 10–11 את התהליך בו הוחלפו המושבים בכיסאות פלסטיק מתקפלים.

בספטמבר 2010, לקראת השתתפותה של הפועל תל אביב בשלב הבתים בעונת 2010/2011 בליגת האלופות, הוענק לאצטדיון דירוג "קטגוריה 4" לפי דירוג האצטדיונים של אופ"א. ב-29 בספטמבר אירח האצטדיון לראשונה משחק במסגרת ליגת האלופות, בו הפסידה הפועל תל אביב 1–3 לאולימפיק ליון הצרפתית. באוגוסט 2011 הוצגה תוכנית צנועה להרחבת האצטדיון לכ-18 אלף מושבים.

במהלך יולי ואוגוסט 2012 הוחלפו כל תשתיות המים, הביוב והחשמל באצטדיון, בוצעו תיקוני הבטיחות הנדרשים על ידי אופ"א ומשרד התמ"ת, הכולל הגבהת מעבר לרכב חירום בשער 10–11, בעלות של כ-21 מיליון שקל. בעקבות כל השיפוצים, הכוללים את הכניסות המורחבות לשערים 7 ו-8, הוקטנה תכולת האצטדיון ל-14,413 מקומות ישיבה.

במאי 2013 הוחלף לוח התוצאות והותקן במקומו לוח חדש בשטח של 60 מ"ר. ביוני 2013 לקח האצטדיון חלק באירוח משחקי אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 שנערכה בישראל.

הרחבת האצטדיון
באוקטובר 2013, הודיעה העירייה כי אצטדיון בלומפילד ישופץ ויורחב החל מ-2014, לכ-25 אלף מושבים, שבנוסף ייבנו בשטח המבנה אזורי מסחר ובתי קפה. העלות המשוערת של העבודות הוערכה ב-150 מיליון שקלים. לבסוף הוחלט על תוכנית גדולה יותר שכוללת הריסה של חלק מהיציעים, ובניה על פי תכנון חדש. עבודות ההריסה החלו באוגוסט 2016. עם תחילת העבודות הוחלט לא לקרות את רוב האצטדיון, בכדי לחסוך בעלויות, שהוערכו אז בכ-275 מיליון שקל.

במסגרת הפרויקט כל המבנים הישנים שמתחת ליציעים נהרסו. ביציעים הנותרים נעשתה עבודה מסיבית של שיקום בטונים. הבניה החדשה הגדילה את תכולת האצטדיון ל-29,400 מושבים. כל מרכיבי המבנה, החזיתות, מתחם חדרי ההלבשה, אולמות VIP, תאי הצפייה, חדרי חפ"ק ובקרה, שטחי שירות, משרדים, שטחים לתקשורת, עמדות צילום, מזנונים, שירותים וכו' - כל אלה נבנו על פי תכנון חדש. כל מרכיבי התכנון החדש תואמים את הנחיות אופ"א. כך גם הדשא הוחלף בדשא היברידי. עלות פרויקט הבנייה מחדש עלתה לבסוף כ-500 מיליון שקל. במסגרת הרחבת האצטדיון לא נוספו מקומות חניה נוספים, וזאת על מנת לעודד את האוהדים להגיע באמצעי תחבורה בני קיימא, כגון תחבורה ציבורית ובעתיד הקו האדום של הרכבת הקלה.

אצטדיון בלומפילד המחודש נפתח ב-25 באוגוסט 2019 עם פתיחת עונת 2019/20, במשחק בו אירחה בני יהודה תל אביב את עירוני קריית שמונה. בנובמבר 2019 אירח אצטדיון בלומפילד את משחק הידידות בין נבחרת ארגנטינה ונבחרת אורוגוואי.

במהלך שנת 2020, בעקבות איסור כניסת קהל למשחקים בגלל מגפת הקורונה בישראל, הושלמו עבודות החיפוי של החזיתות.

ב-25 במרץ 2021 חזר האצטדיון לארח חלק ממשחקי נבחרת ישראל, שאירח את המשחק נגד נבחרת דנמרק במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

האצטדיון אירח את הסופר קאפ הצרפתי של עונת 2021 ועונת 2022.

ב-2023 פרסמה עיריית תל אביב-יפו מכרז בחיפוש אחר ספונסר לאצטדיון בלומפילד.

ב-18 באוגוסט 2023 נפתחה תחנת אצטדיון בלומפילד בקו האדום של "דנקל", הרכבת הקלה בתל אביב, הממוקמת מדרום-מערב לאצטדיון.

יציעים
שערכניסהגושמספר מושביםהערותVIP/124–27204–206, 304–306, 404–4061,316יציע מקורה המורכב מ"יציע הזהב" (גושים 204–206) המכיל 470 מקומות, "יציע הפלטינום" (גושים 304–306) המכיל 458 מקומות, "תאי צפייה" (BOX 1-10) המכילים 150 מקומות ו"יציע העיתונאים" (גושים 404–406) המכיל 238 מקומות228–30207–209, 307–3103,130יציע מקורה בחלקו הכולל את "יציע הכסף" המערבי (גושים 207–209). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה4/541–48214–217, 311–3184,842במשחקי הפועל זהו יציע עידוד בו פועל ארגון האוהדים "אולטראס הפועל". במשחקי מכבי זהו יציע לאוהדי הקבוצה היריבה771–74221–224, 319–324, 419–4245,338יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גושים 221–224). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה7/875–76225, 325, 4251,130יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גוש 225). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה877–80226–229, 326–331, 426–4315,342 יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גושים 226–229). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה10/11101–108233–236, 332–3394,861במשחקי מכבי זהו יציע עידוד בו פועל ארגון האוהדים "מכבי פנאטיקס". במשחקי הפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה היריבה1321–23201–203, 300–3033,149יציע מקורה בחלקו הכולל את "יציע הכסף" המערבי (גושים 201–203). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה

משחקים בין-לאומיים באצטדיון 
תאריךהמשחקתוצאהמסגרתמספר צופים29 במאי 1964 – 2–0גביע אסיה בכדורגל 196422,0002 ביוני 1964 – 3–1גביע אסיה בכדורגל 19645,00017 במרץ 1968 – 7–0מוקדמות אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)14,00022 במרץ 1968 – 4–0מוקדמות אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)10,00028 במרץ 1979 – 0–2מוקדמות אולימפיאדת מוסקבה (1980)17,00030 באוקטובר 1983 – 1–0מוקדמות אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)8,00020 בנובמבר 1983 – 0–1מוקדמות אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)17,00011 באוקטובר 1995 – 2–0מוקדמות יורו 19967,00026 במרץ 2011 – 2–1מוקדמות יורו 201210,80129 במרץ 2011 – 1–0מוקדמות יורו 201213,7162 בספטמבר 2011 – 0–1מוקדמות יורו 201213,10025 במרץ 2021 – 0–2מוקדמות מונדיאל 20225,00028 במרץ 2021 – 1–1מוקדמות מונדיאל 20225,00024 בספטמבר 2022 – 2–1ליגת האומות 2022/202329,20025 במרץ 2023 – 1–1מוקדמות יורו 202428,93512 בספטמבר 2023 – 1–0מוקדמות יורו 202428,435

משחקי גמר באצטדיון
תאריךהמשחקתוצאהמסגרתמספר צופים30 בספטמבר 1964מכבי תל אביב – הפועל חיפה1–1גביע המדינה 1963/196420,00010 בנובמבר 1964מכבי תל אביב – הפועל חיפה1–112,00029 ביוני 1965מכבי תל אביב – בני יהודה2–1גביע המדינה 1964/196520,0008 ביוני 1966הפועל חיפה – שמשון תל אביב2–1גביע המדינה 1965/196613,0001 בנובמבר 1967מכבי תל אביב – הפועל תל אביב2–1גביע המדינה 1966/196720,00012 ביוני 1968הפועל פתח תקווה – בני יהודה0–1גביע המדינה 1967/196820,00026 באוקטובר 1968הפועל פתח תקווה – מכבי חיפה4–1גביע ה-207,00025 ביוני 1969הכח מכבי רמת גן – מכבי שעריים1–0גביע המדינה 1968/196910,0007 באוקטובר 1970מכבי תל אביב – מכבי נתניה2–1גביע המדינה 1969/197022,00016 ביוני 1971מכבי חיפה – הכח מכבי רמת גן1–2גביע המדינה 1970/197118,00026 בספטמבר 1972הפועל תל אביב – הפועל ירושלים1–0גביע המדינה 1971/197220,00020 ביוני 1973הכח מכבי רמת גן – הפועל ירושלים0–2גביע המדינה 1972/197318,00012 ביוני 1974הפועל פתח תקווה – הפועל חיפה0–1גביע המדינה 1973/197415,00014 במאי 1975הפועל כפר סבא – בית"ר ירושלים3–1גביע המדינה 1974/197518,00013 בספטמבר 1983מכבי נתניה – הפועל באר שבע3–2גביע ליליאן 19833,50028 בינואר 1992בני יהודה – מכבי תל אביב2–1גביע הטוטו 1991/19927,00028 במאי 1996מכבי תל אביב – עירוני ראשון לציון4–1גביע המדינה 1995/199615,00013 ביולי 2020הפועל באר שבע – מכבי פתח תקווה2–0גביע המדינה 2019/202002 ביוני 2021מכבי תל אביב – הפועל תל אביב2–1גביע המדינה 2020/202129,00030 במאי 2024מכבי פתח תקווה – הפועל באר שבע1–0גביע המדינה 2023/202429,42029 במאי 2025בית"ר ירושלים – הפועל באר שבע0–2גביע המדינה 2024/202528,900

שימושים נוספים
בנוסף לשימוש בעת אירועי ספורט, באצטדיון נערכו הופעות של אומנים בינלאומיים שונים, ובהם פיל קולינס, ריהאנה, סקורפיונז, בלאק אייד פיז, ברברה סטרייסנד, אנדראה בוצ'לי, פיקסיז וסאונדגארדן.

ב-5 במרץ 2021, לאחר הפסקת הפעילות עקב הקורונה, נפתח האצטדיון להופעתו של הזמר עברי לידר, רק לעיני 500 איש, לפי תקנות הקורונה. בימים שלאחריו הופיעו אומנים ישראליים נוספים: שלום חנוך, ירדנה ארזי, דיקלה ואייל גולן.

תחבורה
האצטדיון ממוקם במיקום מרכזי ליד צירים ראשיים בדרום העיר: רחוב שלבים, דרך בן צבי ודרך קיבוץ גלויות המקשרים את האצטדיון לנתיבי איילון, כביש 44 וכביש 1. בקרבת האצטדיון שלושה חניונים, מזרחית לגן כרונינגן נמצא ״חניון בלומפילד״ המכיל כ-250 מקומות חנייה, צפונית לאצטדיון נמצא ״חניון אמץ״ המכיל כ-40 מקומות חנייה וברחוב שארית ישראל נמצא ״חניון גבעת הזיתים״ המכיל כ-145 מקומות חנייה. בנוסף ברחוב התקומה בצידו המערבי של האצטדיון קיימת חניית VIP.

מבחינת תחבורה ציבורית, האצטדיון ממוקם ליד תחנת אצטדיון בלומפילד שהיא תחנת רכבת קלה של הקו האדום שעובר בשדרות ירושלים, מרחק הליכה מיציעי האצטדיון. ליד האצטדיון ברחוב שלבים יש קווי אוטובוסים רבים: 1, 25, 40, 42, 46, 125 ו-142 של חברת דן, קווים 83 ו-88 של חברת אגד וכן קו 15 של חברת מטרופולין.

גלריה

ראו גם
 אצטדיוני כדורגל בישראל
 הדרבי של תל אביב (כדורגל)
 כדורגל בישראל

קישורים חיצוניים


 אצטדיון בלומפילד באתר StadiumDB

הערות שוליים

בלומפילד
קטגוריה:תל אביב-יפו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מכבי תל אביב (כדורגל)
קטגוריה:הפועל תל אביב (כדורגל)
קטגוריה:יפו: מבנים
קטגוריה:יפו: ספורט
קטגוריה:ההסתדרות הכללית: מבנים
קטגוריה:הנצחת האחים בלומפילד
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגל