הדף היומי

הַדַּף הַיּוֹמִי הוא מיזם לימוד של התלמוד בבלי בחלוקה של דף (לפי ש"ס וילנא) לכל יום, כך שמסיימים את כל התלמוד בבלי לאחר שבע שנים וחצי.

הרב מאיר שפירא מלובלין יזם את התכנית, והכריז עליה ביום ט' באלול ה'תרפ"ג (21 באוגוסט 1923), במהלך הכנסייה הגדולה הראשונה של תנועת אגודת ישראל בפולין.

היסטוריה
ממוזער|לוגו 100 שנה לדף היומי, פורטל הדף היומי
רעיון הדף היומי הוכרז על ידי הרב מאיר שפירא מלובלין, לאחר שנועץ בחפץ חיים, והאדמו"ר מגור (האמרי אמת).

ההכרזה הייתה ביום ט' באלול ה'תרפ"ג (21 באוגוסט 1923), בכנסייה הגדולה, כינוס רבנים מרכזי של תנועת אגודת ישראל. הוחלט להתחיל את הלימוד בראש השנה, א' בתשרי ה'תרפ"ד (11 בספטמבר 1923). לפי המסופר בספר תולדותיו של רבי מאיר שפירא, היה חשש להתחיל ליישם את תוכנית "הדף היומי" עד שהתקבלה דחיפה משמעותית ליוזמה מכיוון האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלתר, מהמנהיגים הבולטים של היהדות האורתודוקסית באותם ימים, שהכריז בליל ראש השנה "אני הולך ללמוד דף יומי".

כבר בחודש אב תרפ"א פרסם רבה של דז'יאלושיצה הרב משה מנחם שפיבק בביטאון דגלנו רעיון זהה תחת הכותרת "הצעה נכבדה", אך הוא לא זכה לחשיפה ציבורית נרחבת עד להכרזתו של הרב שפירא בכנסייה הגדולה.

בשבעת המחזורים הראשונים היו רק 2,702 דפים, משום שנעשה אז שימוש בחלוקה לדפים של מסכת שקלים בדפוס סלאוויטא שבה ישנם 12 דפים. החל מהמחזור השמיני עברו לחלוקה של 21 דפים.

מאז ההכרזה נחגגו סיומים של 13 מחזורי לימוד הדף היומי. סיום המחזור השלושה-עשר היה ביום ז' בטבת ה'תש"ף. לימוד המחזור ה־14 החל למחרת, ביום ח' בטבת ה'תש"ף.

היוזמה הפכה נפוצה בקרב עשרות אלפי יהודים, ומתקיימים אלפי שיעורים יומיים על הדף היומי. עם השנים הוקמו ארגונים במטרה להפיץ את לימוד הדף היומי, בהם מאורות הדף היומי המפעיל מגידי שיעור לדף היומי; מערכות טלפוניות כמו קול הדף, המפיצות שיעורים מוקלטים; וכן האתר פורטל הדף היומי המרכז תוכני עזר ללומדים. בנוסף פועל מרכז דף היומי (MDY), המפעיל שיעור יומי מקוון הנמסר על ידי הרב אלי סטפנסקי. על פי אתר הארגון, השיעור מגיע לעשרות אלפי לומדים ברחבי העולם.

בעקבות המפעל נוסדו יוזמות דומות של לימוד ספרי יהדות, כמו משנה יומית (כהשלמה לדף היומי על מסכתות שאין עליהן תלמוד בבלי, או בלי קשר אליו) והלכה יומית, אך הפופולריות שלהן פחותה.

 מחזורי הלימוד של הדף היומי במהלך השנים
+ סדר המסכתות הנלמדות על־פי הדף היומי סדר  מסכת  מספר דפים זרעים  ברכות  63 מועד  שבת  156 עירובין  104 פסחים  120 שקלים (ירושלמי)  21 (בעבר 12) יומא  87 סוכה  55 ביצה  39 ראש השנה  34 תענית  30 מגילה  31 מועד קטן  28 חגיגה  26 נשים  יבמות  121 כתובות  111 נדרים  90 נזיר  65 סוטה  48 גיטין  89 קידושין  81 נזיקין  בבא קמא  118 בבא מציעא  118 בבא בתרא  175 סנהדרין  112 מכות  23 שבועות  48 עבודה זרה  75 הוריות  13 קדשים  זבחים  119 מנחות  109 חולין  141 בכורות  60 ערכין  33 תמורה  33 כריתות  27 מעילה - קינים - תמיד - מידות  36 טהרות  נדה  72
 היום  ()
מחזור תאריך התחלה תאריך סיום1 א' בתשרי ה'תרפ"ד  ט"ו בשבט ה'תרצ"א2 ט"ז בשבט ה'תרצ"א  כ"ח בסיוון ה'תרצ"ח3 כ"ט בסיוון ה'תרצ"ח  י"ד בכסלו ה'תש"ו4 ט"ו בכסלו ה'תש"ו  כ"ח בניסן ה'תשי"ג5 כ"ט בניסן ה'תשי"ג  י"ג באלול ה'תש"ך6 י"ד באלול ה'תש"ך  כ"ח בטבת ה'תשכ"ח7 כ"ט בטבת ה'תשכ"ח  י"ד בתמוז ה'תשל"ה8 ט"ו בתמוז ה'תשל"ה  ח' בכסלו ה'תשמ"ג9 ט' בכסלו ה'תשמ"ג  ב' באייר ה'תש"ן10 ג' באייר ה'תש"ן  כ"ו באלול ה'תשנ"ז11 כ"ז באלול ה'תשנ"ז  כ' באדר א' ה'תשס"ה12 כ"א באדר א' ה'תשס"ה  י"ד באב ה'תשע"ב13 ט"ו באב ה'תשע"ב  ז' בטבת ה'תש"ף14 (הנוכחי) ח' בטבת ה'תש"ף  ב' בסיוון ה'תשפ"ז15 ג' בסיוון ה'תשפ"ז  כ"ו בחשוון ה'תשצ"ה16כ"ז בחשוון ה'תשצ"הכ"א בניסן ה'תת"ב

רחוב על שם דף היומי
250px|ממוזער|שמאל|רחוב מעלות הדף היומי בבני ברק
ב-7 ערים בישראל: ירושלים, תל אביב-יפו, ביתר עלית, בני ברק, קריית צאנז (נתניה), פתח תקווה וחיפה, קיים רחוב בשם רחוב הדף היומי או מעלות הדף היומי.

סיומי הש"ס

סיומי הש"ס נחגגים בטקסים גדולים, המלווים בתעמולה לחזק את לימוד הדף היומי ולהוסיף עוד שיעורים.

מאז הסיום שבסוף המחזור השני והלאה נהוג לערוך בסיום הטקס תפילת אל מלא רחמים לרבי מאיר שפירא, שנפטר ללא ילדים. מאז הסיום השלישי, נהגו לערוך גם תפילת אל מלא רחמים על נרצחי השואה.

הסיום הראשון
הסיום הראשון נערך בליל ט"ו בשבט תרצ"א בישיבת חכמי לובלין. רבי מאיר שפירא ערך את הסיום ואמר הדרן על הש"ס בדרך פלפול ואגדה. תלמידי הישיבה חיברו שיר על המילים 'הדרן עלך כל הש"ס' והחוגגים רקדו עד אור הבוקר.

בירושלים נערך סיום הש"ס בישיבת מאה שערים בהשתתפות של כ-6,000 איש. הרב יוסף חיים זוננפלד סיים את הש"ס, והרב פנחס אפשטיין אמר הדרן.

הסיום השני
תאריך סיום היה ביום ב', כ"ח בסיוון תרצ"ח. קודם לכן היו ספיקות אם לערוך את הסיום עקב הפרעות ביהודי גרמניה, האנשלוס באוסטריה ורדיפת היהודים בפולין. לבסוף הוחלט לקיים שוב את החגיגות, על אף המצב הקשה, בישיבת חכמי לובלין. כבר בשבת הגיעו יהודים רבים אל לובלין, בהם האדמו"רים רבי משה פרידמן מבויאן-קראקא, רבי דוד בורנשטיין מסוכטשוב והרב מנחם זמבה. הרבי מבויאן-קראקא סיים את הש"ס ואמר הדרן ורבי אריה צבי פרומר, ראש הישיבה, התחיל את המחזור החדש. נאומים ודברי ברכה הושמעו על ידי רבי אברהם יעקב פרידמן מבויאן למברג, רבי דב בריש וידנפלד מטשיבין ועוד. לאחר האירוע נערכה הכנסת ספר תורה לעילוי נשמת רבי מאיר שפירא. האדמו"ר ממודז'ץ כובד באמירת פסוקי "לדוד מזמור" ובסיום האמירה הלחין במקום מרש על פרק זה. להערכות העיתונים השתתפו בחגיגות כ-20,000 איש.

הסיום הרשמי בירושלים נערך בבית הכנסת המרכזי בשערי חסד. בפתיחתו נאמרה תפילה להצלת שלמה בן-יוסף. את ההדרן אמר הרב יוסף צבי דושינסקי. משה בלוי, מנהיג אגודת ישראל בירושלים, נשא נאום ובו העלה זכרונות מרבי מאיר שפירא. למחרת נערך באותו מקום טקס תחילת לימוד המחזור השלישי על ידי הרב זליג ראובן בנגיס. חגיגות הימים הבאים נערכו בצמצום עקב העוצר שהוכרז על ידי הבריטים מחשש למהומות עקב הוצאתו להורג של בן יוסף.

תגובות למיזם
יש שהתנגדו לשיטת לימוד זו. אחת הטענות שנשמעה, היא כי לימוד מעין זה גורם לכך שישנם שמסתפקים בשעת לימוד זו וזונחים את לימוד ההלכה המעשית. טענה נוספת, היא כי לימוד של שעה ביום ללא חזרה על הנלמד אינו מעמיק דיו ואינו מאפשר זכירה משמעותית של החומר הנלמד.

רבנים בהונגריה וגליציה התנגדו ללימוד הדף היומי, גם מחמת זיקתו לאגודת ישראל. בהם: הרב חיים אלעזר שפירא, הרב ישכר דב רוקח (הזקן) והרב יואל טייטלבוים.

בחסידות תולדות אברהם יצחק הוחל בשנת ה'תש"ס, על פי קריאתו של האדמו"ר רבי שמואל יעקב קאהן, בלימוד "דף הקהילה", בקצב של דף ליום במשך חמישה ימים בשבוע, וימי שישי ושבת מיועדים לחזרה על הנלמד במהלך השבוע. כשנה וחצי לאחר מכן החל בחסידות תולדות אהרן לימוד של עמוד יומי (ולא דף). גם אחד משני אדמו"רי סאטמר, רבי אהרן טייטלבוים, הנהיג בקרב חסידיו לימוד במתכונת דומה ל"דף הקהילה".

"לימוד תורה יומי" בספרים אחרים
הרעיון של המהר"ם שפירא הוביל לקביעת מיזמים ומסגרות ללימוד תקופתי עם מטרה לסיים ספרים נוספים מארון הספרים היהודי. מסגרות אלו לא קיבלו תהודה ציבורית כמו הדף היומי, אם כי הן מקובלות בחוגים מסוימים. בהן:
 התלמוד הירושלמי: בכנסייה הגדולה השישית של אגודת ישראל, שהתקיימה בחודש טבת ה'תש"ם, הכריז האדמו"ר מגור, רבי שמחה בונם אלתר, על הדף היומי בתלמוד הירושלמי על פי אותו עיקרון של הדף היומי בתלמוד הבבלי. בניגוד לתלמוד בבלי שיש צורת הדף קבוע בכל מהדורות הש"ס מאז הוצאת במברג, בירושלמי אין צורת הדף הקבוע, ולכן נקבע דף היומי לפי הירושלמי שבהוצאת האלמנה והאחים ראם בווילנא. תפוצתו של לימוד זה נפלה בהרבה מזו של הדף היומי הבבלי. המחזור הראשון של התלמוד הירושלמי החל ביום ט"ו בשבט תש"ם, וכל מחזור בדף היומי של הירושלמי אורך כארבע שנים ורבע. המחזור האחד עשר של הדף היומי בתלמוד הירושלמי החל בכ' בחשוון תשפ"ג, ויסתיים בט"ו באדר א' תשפ"ז. בנוסף, בתחילת מחזור זה הושק דף יומי במתכונת צורת הדף של עוז והדר, ואורך המחזור לפי מתכונת זו כחמש וחצי שנים.
 הרמב"ם היומי: יוזמה של רבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד.
 חת"ת: יוזמה של אדמו"רי חב"ד (האדמו"ר הזקן והריי"צ).
 מפעל לימוד משנה יומית והלכה יומית, ביוזמת הרב יונה שטנצל.

ראו גם
 929 - תנ"ך ביחד

קישורים חיצוניים

ממוזער|רחוב מעלות הדף היומי בבני ברק
מאורות הדף היומי
פורטל הדף היומי
הדף היומי בליווי סרטונים ותרשימים באתר "סיני" מאת הרב אורי בריליאנט.

הדף היומי של תלמוד שטיינזלץ  באתר "שפע" (מוסדות הרב אבן-ישראל שטיינזלץ)
 הדף היומי של מהדורת ווגשל סרוק באתר ספריית חב"ד
סרגל הדף היומי להורדה
הדף היומי "בקיצור"
שיעורי וידאו על הדף היומי
 על סיום הש"ס בשנת תשע"ב באתר הספרייה הלאומית
אתר לימוד יומי
שיעור מצולם בדף היומי - אתר ערוץ מאיר
הדף היומי על תבנית הדף - מבואר ביסודיות באתר אשובה



 שיעורי הדף היומי מאת הרב מאור קיים, ראש המכון התורני בישיבת הר ברכה


לקריאה נוספת
 מאה שנה לדף היומי : א' בתשרי תרפ"ד-א' בתשרי תשפ"ד / עריכה: הרב הראל שפירא. [ירושלים] : פורטל הדף היומי, תשפ"ג 2023.
 אנציקלופדיה על סיומי הש"ס וההדרנים מאת אברהם אליעזר סופר, הודפס ב-פברואר מרץ 2005, חודש אדר התשס"ו, לרגל סיום הש"ס במחזור דף היומי העולמי

הערות שוליים

קטגוריה:דרכי לימוד התלמוד
קטגוריה:לימוד תורה מחזורי
קטגוריה:הדף היומי
קטגוריה:מהר"ם שפירא