יהודה אריה ליב אלתר

רבי יהודה אריה ליב אלתר (כ"ט בניסן ה'תר"ז, 15 באפריל 1847 – ה' בשבט תרס"ה, 11 בינואר 1905) היה אדמו"ר בשושלת אדמו"רי חסידות גור, ומן הבולטים במנהיגי יהדות פולין בשלהי המאה ה-19. תחת הנהגתו הפכה חסידות גור לחסידות המרכזית בפולין. מכונה על שם סדרת ספריו "שפת אמת", המכילה חידושים שכתב על התורה, על חגי ישראל ועל התלמוד הבבלי.

ביוגרפיה
ממוזער|בית המדרש בגור
נולד בוורשה בכ"ט בניסן ה'תר"ז (1847) לרבי אברהם מרדכי בנו של רבי יצחק מאיר, בעל "חידושי הרי"ם" ומייסד חסידות גור, ולאסתר, ונקרא בשם יהודה ליבוש. כסנדק בבריתו כובד על ידי החידושי הרי"ם האדמו"ר רבי חיים מאיר יחיאל ממוגליניצאאברהם ישכר אלטר, מאיר עיני הגולה, אות שלה. בגיל שנתיים נפטרה אמו, ושש שנים מאוחר יותר בכ"ז אב ה'תרט"ו התייתם גם מאביו ועבר לגור בבית סבו. סבו שכר עבורו מלמד שילמדו תורה, והתנה עמו שלשה תנאים: שיעירו כל בוקר לפני עלות השחר, שילמד עמו שמונה עשרה שעות ברציפות וכן שבכל יום יחדשו משהו בלימודם. כשהיה בגיל 12 נפטר רבי מנחם מנדל מקוצק. עד אז הספיק סבו לקחתו פעמיים לקוצק, וביקוריו שם עשו עליו רושם רב. רבי יצחק מאיר עצמו, שהתמנה לאדמו"ר לעדת חסידי פשיסחא-קוצק לאחר פטירת הרבי, הסביר מה ראה לקחת את נכדיו הקטנים לקוצק באומרו: "כדי שיראו פעם יהודי אמיתי".

לאחר הבר מצווה התארס עם יוכבד-רבקה בתם של הרב יהודה קמינר נכד הברוך טעם, ואשתו הדסה (בתו של הרב משה חיים רוטנברג אחיו של ה"חידושי הרי"ם") החתונה נערכה  בגור ב- ג' אדר שני תרכ"ב (1862)אהרן סורצקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, עמוד פז. כדי שלא יהיה שמו של החתן כשם החותן, צווה עליו סבו האדמו"ר להחליף את שמו הראשון יהודה ב-"אריה" ומאז נקרא אריה לייבאברהם ישכר אלטר, מאיר עיני הגולה, אות שלד. לאחר החתונה נשארו בני הזוג לגור בעיירה גור. באותן השנים, כמעט שלא בא במגע עם אנשים והיה עסוק רק בתורה ובתפילה.

בכ"ג אדר תרכ"ו (1866) בגיל 19, נפטר סבו רבי יצחק מאיר, והוא התמנה לרב העיירה גור על פי צוואת סבו. למרות גילו הצעיר רצו החסידים למנותו כבר אז גם לאדמו"ר במקום סבו, אך הוא סירב והצטרף לחסידים שקיבלו את הנהגתו של רבי חנוך הניך הכהן לוין מאלכסנדר. בשבת האחרונה לפני פטירתו הורה לתת את עלית שישי לרבי יהודה אריה אלתר אותו הועיד גם כממלא מקומו, לאחר פטירת רבי חנוך הניך (י"ח באדר ב' ה'תר"ל), בגיל 23, החל לשמש כאדמו"ר, אך סירב לשבת בראש השולחן, במקום של סבו, ומאז יושבים אדמו"רי גור באמצע השולחן ולא בראשו.

תחת הנהגתו של רבי יהודה לייב הפכה חסידות גור לאחת החסידויות הגדולות והמרכזיות בפולין. כרבי צעיר דבקו בו רבים מצעירי הלומדים, שהיו מתייעצים איתו בדרך לימודם ועבודתם, והוא היה משקיע זמן קבוע לטיפוחם. את החסידים הרבים שהיו באים להתייעץ עמו קיבל כשהוא עומד בפתח חדרו שעון על ארון הספרים. מאחר שהיה עונה במהירות ובקצרה, הספיקו שעות ספורות לקבלת קהל גדול של חסידים. בניגוד לנוהג המקובל אצל אדמו"רים אחרים, סירב רבי יהודה לייב לקחת כסף מן החסידים, והיה מתפרנס מחנות קטנה שניהלה אשתו. גם את חסידיו היה מדריך להעדיף עיסוק במלאכה או במסחר על פני הרבנות.

בחודש אייר ה'תרס"א (1901) פרצה שריפה גדולה בעיירה גור שכילתה את מרבית הבתים ובהם את בית המדרש ודירתו של השפת אמת הצמודה אליו. בית המדרש ובית הדירות למגורי המשפחה נבנה מקורות עץ על ידי החידושי הרי"ם בשנת ה'תר"כ (1860)ירחון בית יעקב 240-241 עמוד 22. בית המדרש החדש ובית הדירות נבנה מאבנים והיה גדול ומרווח, בחצרו נבנו אגפי מגורים שנועדו לשמש את אלפי החסידים שבאו לשהות במחיצתו בחגים ובשבתות, בית המדרש החדש נחנך בחודש טבת ה'תרס"ג (1903).
ב-1899 נחנך קו רכבת מיוחד אשר קישר בין גור לוורשה. קו זה כונה "הקו של הרבי", והוא עצמו השתתף במימון הקמת המסילה.

החל מימי השואה היה נתון המקום בידי פולנים שפתחו נגריה וחנות רהיטים באולם בית המדרש והתגוררו בדירות, בשנת ה'תשנ"ד לאחר מאמצים של הרב מנדל יוסקוביץ רבה של פולין ועסקנים בגור נרכש המקום ונפתח לציבור. שחזור מדויק של קיר בית המדרש ניתן לראות בירושלים בשכונת מחנה יהודה סמוך לקבר בנו בעל אמרי אמת.

בי"ח באב ה'תר"ס (1900) נפטרה אשתו הראשונה וכעבור שנה הוא נישא לבתו של האדמו"ר רבי ברוך מגורליץ. בה'תרס"ה (1905) חלה במחלה נדירה (מחלה לא ידועה בימים ההם)ראו הסבר ה'אבני נזר', אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות חלק ב' עמ' קט. וכעבור שבועיים נפטר בה' בשבט תרס"ה בגיל 58 שנים בלבד. החסידים תלו את מותו בדאגה הרבה שחש לאלפי חסידיו שהיו מגויסים באותה העת לצבא הצאר הרוסי בשל מלחמת רוסיה–יפן. בני ביתו העידו כי בכל ימי המלחמה היה ישן על הרצפה כשרק מעילו מכסה אותו וממרר בבכי על גורלם. הוא נקבר בעיירה גור, לצד סבו רבי יצחק מאיר אלתר. בהלווייתו השתתפו כ־20,000 איש, ובשל מנהגי החסידות לא נישאו בה הספדים, למעט הספד קצר שנשא הרבי מסוכטשוב רבי אברהם בורנשטיין שאמר: "הצדיק אבד ואין איש שם על לב, כי מפני הרעה נאסף הצדיק". על פי בקשתו, סמוך לפטירתו חזרו והוסיפו את שמו הראשון יהודה. האוהל שהוקם על קברם נהרס בזמן השואה והוקם מחדש בשנת ה'תש"ן.

 ספריו 
רבי אריה לייב כתב לעצמו בדרך כלל ביום ראשון בבוקר בעודו עטור בתפילין דרבנו תם את דברי תורתו שנשא לקהל חסידיו בשבתות וחגים בשנות כהונתו. מיד לאחר פטירתו התארגנו בניו וחתניו להוציא את כתביו על התורה, וקבעו את שמו שפת אמת, השם נבחר מהפסוק בו סיים לכתוב את מאמרו על פרשת ויחי, "שפת אמת תכון לעד" שנכתב כשבועיים קודם לפטירתו. על שם ספרו זה כונה האדמו"ר בשם 'שפת אמת'.

הספר, שהודפס לאחר פטירתו, זכה להערכה רבה, ונודעה לו השפעה רבה לא רק בכלל הציבור החסידי, אלא גם בקרב הציבור הדתי-ציוני, מאחר שהרב קוק - הרב המרכזי והמוביל בציבור זה - החשיב אותו והתמיד בו מאוד.

בנוסף לספרים שיצאו מיד אחר פטירתו הרשה האדמו"ר רבי אברהם מרדכי אלטר לרבי אברהם ישכר בנימין אלטר בן אחיו רבי מנחם מנדל אלתר רבה של פאביניץ לסדר ולתקן את כתביו שכתב בימי נעוריו בשנים ה'תרכ"ו - ה'תר"ל על פרשיות התורה ומועדי השנה עד שנתמנה לאדמו"ר ונקרא "שפת אמת ליקוטים" הספרים יצאו לאור בשנת ה'תרצ"ד ובשנת ה'תרצ"ו. כן יצאו על ידי חתנו רבי יעקב מאיר בידרמן חידושים שהתחדשו לו בלימודיו ושעוריו הקבועים עם בניו חתניו ונכדיו בתלמוד ובפוסקים על סדר מועד וסדר קדשים וקצת מסדר זרעים וקצת על סדר נשים מתלמוד בבלי, כמו כן הוציאו מכתב ידו הרב בנימין מנחם אלטר חידושים על מסכת נזיר ומסכת סוטה והרב דוד אברהם מנדלבוים "ליקוטי שפת אמת" על מסכת מכות. היו כתבי יד נוספים על תלמוד בבלי שנאבדו. נטען כי בין הספרים שהועברו בהעברה הראשונה שהעבירה ממשלת רוסיה 500 ספרים מתוך אוסף שניאורסון למוזיאון היהודי במוסקבה, מצאו כתב יד ממנו חידושים ופירושים על סדר נשים וסדר נזיקין שלא היה בנמצא עד אז.(ראה בהרחבה ויקי' שפת אמת ספר)

כתבי יד שהיו בידי בנו האמרי אמת נארזו לפני השואה בשקים ביחד עם כתבי היד של האמרי אמת הוחבאו בתוך חבית פח והוטמנו בבניין הקהילה בוורשה במרתף, אזור בניין הקהילה היהודית נחרב ונהרס עד היסוד ולמרות המאמצים והחיפושים הרבים שנערכו לא נמצאו הכתבים.

 הנצחתו 
על שמו ולזכרו נוסדה בירושלים בשנת תרפ"א (1921) ישיבת שפת אמת שנחשבה כישיבה המרכזית של חסידות גור בארץ ישראל, בשנת ה'תשס"ד נפתחה הישיבה הקטנה ב־2016 נסגרה הישיבה הגדולה ונפתחה מחדש בשנת ה'תשפ"א.

לאחר פטירתו החל בליל ה'בשבט ה'תרס"ו מתכנסים חסידי גור ישישים אברכים ונערים בצוותא בכל מקומות מושבותיהם  בבתי החסידים לסעודת מצווה בו מתבוננים בדרכו להיקשר אליו.

עמדותיו הציבוריות
ה"שפת אמת" התנגד, בכתב ובעל פה, לציונות וראשית מפעלותיה בארץ ישראל, בין השאר שלח מכתב התנגדות להוצאת החוברת 'שלום ירושלים' לקרוב משפחתו רבי חיים ישראל מורגנשטרן, האדמו"ר מקוצק-פילוב. סביב 1900 נשלח נחום סוקולוב על ידי בנימין זאב הרצל לפגישה עם השפת אמת, בשל מעמדו כאחד ממנהיגי יהדות פולין ובמטרה לקרבו לציונות, אך הפגישה לא השיגה את מטרתה. בשלהי קיץ ה'תר"ס 1900 הורה השפת אמת לאסור באופן מוחלט את הקריאה בעיתון הצפירה בעריכת נחום סוקולוב בו פרסם מאמרים "למרנן ולרבנן" בנושא התנועה הציונית למול היהדות האורתודוקסית השוללת אותהאברהם מרדכי סגל ואהרן סורסקי ראש גולת אריאל, חלק שני, עמוד קנ. כפועל יוצא התנגד גם לתנועת המזרחי, פגישה עמו שאותה ניסה ליזום הרב ריינס לא התקיימה, אולם לפי גרסת העיתונאי אברהם גרין (ללא אסמכתא במקורות של גור) התקיימה הפגישה. עם זאת, סירב להשתתף באספה כנגד הציונות שנערכה ב־1903 בוורשא, ומבין חסידיו היו שהצטרפו למחנה הציוני. לטענת אברהם גרין, השפת אמת אף בירך תחילה בהצלחה את אחד מחסידיו שהיה מראשוני הציונות, אך מאוחר יותר החל להביע התנגדות. הוא סבר שדבר גאולת עם ישראל בארץ ישראל: 

נמנע מעיסוק בנושאים ציבוריים, כדוגמת מינוי רבנים.

חיים אישיים
ממוזער|האהל על קברו בבית העלמין היהודי בגור
היה נשוי ליוכבד רבקה (לבית קמינר). לאחר פטירתה נישא לרייזל (לבית הלברשטאם). ילדיו הם:
 רבי אברהם מרדכי "האמרי אמת", ממלא מקומו כאדמו"ר מגור ונשיא מועצת גדולי התורה.
 רבי משה בצלאל - נרצח בכ"ג באלול ה'תש"ב (1942) במחנה השמדה טרבלינקה.
 אסתר - אשת רבי יעקב מאיר בידרמן, רב בוועדת הרבנים בוורשא, נרצחה בראש השנה ה'תש"ג (1942).
 פייגא - אשת רבי חנוך צבי הכהן לוין אב"ד בענדין, נפטרה בראש חודש מנחם אב ה'תרצ"ז 1937.
 רבי נחמיה - ראש ישיבת שפת אמת בזמן שהותו בירושלים. קודם לכן התגורר בלודז'.
 רבי מנחם מנדל - רבה של פביאניץ וקאליש, ויושב ראש אגודת הרבנים בפולין, נרצח בכ"ט באב ה'תש"ב (1942) במחנה השמדה טרבלינקה.
ארבעה ילדים נוספים נפטרו בצעירותם.

מתלמידיו
 רבי אברהם ראבינוביץ אדמו"ר מפוריסוב
 רבי בן ציון רבינוביץ מאוסטרובה.
 רבי יעקב יצחק קארו מוולאצלאוועק, בעל ה'קאצקער קוויטל'
 רבי אברהם לייב קוזק אב"ד בראק
 רבי פנחס אליהו רוטנברג אב"ד פילץ
 רבי פינחס מנחם אלעזר יוסטמן אדמו"ר מפילץ גיסו ובן דודו
 רבי ישראל ארטן
 רבי שאול משה זילברמן
 רבי ישראל יהודה מורגנשטרן, נכד הרבי מקוצק
 רבי שמחה יאיר רוזנפלד אב"ד פיטרקוב.

 ספריו 
ממוזער|כתב הרבנות מקהילת גור (תרכ"ו)

 שפת אמת על התורה ומועדים. ספרו הנודע, אשר נדפס על ידי בניו וחתניו לאחר פטירתו. נקרא 'שפת אמת' על שם הפסוק האחרון שכתב בספרו על התורה כשבועיים לפני פטירתו: "שפת אמת תכון לעד" (משלי י"ב י"ט). הספר עשוי חידושי תורה על פרשות השבוע וחגי ישראל. פרושה בו יריעה רחבה של תפיסת עולם חסידית. ספר זה הוא אחד מספרי החסידות הנפוצים ביותר.
 שפת אמת - ליקוטים, דברי תורה על פרשיות התורה ומועדי השנה שכתב בשנים ה"תרכ"ו - ה'תר"ל לפני שהתמנה לאדמו"ר ויצאו לאור בשנים  ה'תרצ"ד ובשנת ה'תרצ"ו, סודרו ותוקנו בהתאם להסכמת האמרי אמת על ידי רבי אברהם ישכר בנימין אליהו בן רבי מנחם מנדל אלתר מפאביניץ.
 שפת אמת על הש"ס. חידושים על מסכתות הש"ס. פירוש זה הוא סיכום קצר של שיעורים קבועים שהיה נותן לבני ביתו.
 שפת אמת על תהילים. נדפס עם פירושו של הרב חיים ויטאל, 'עץ הדעת טוב'. כתב היד של רבי חיים ויטאל היה מצוי בידי האדמו"ר רבי אברהם מרדכי, בנו של רבי יהודה אריה ליב, והוא מסר להדפיסם יחד.
 שפת אמת על מסכת אבות.

 פירוש להגדה של פסח.
 אוצר מכתבים ומאמרים מבעל השפת אמת, הוצאת מכון גחלי אש, ירושלים, ה'תשמ"ו

לקריאה נוספת
 אברהם יצחק ברומברג, מגדולי החסידות, ספר ב', ה'תשט"ז
 אברהם ברסלר השבט ליהודה, הוצאת עט סופר, בני ברק ה'תשכ"ז. (רבי ישראל ארטין, אלון בכות דברי הספד שכתב בימי השלושים לפטירת השפת אמת).
 יהודה אריה לוין, אדמור"י גור, ירושלים, ניסן ה'תשל"ז, פרק שני, הוצאת המודיע, מוסד הרי"ם לוין
 יורם יעקבסון, אמת ואמונה בחסידות גור, בתוך: מחקרים בקבלה, בפילוסופיה יהודית ובספרות המוסר וההגות, תשמ"ו 1986, עמ' 593–616
 אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ב, בני ברק, תשמ"ז, עמ' פא-קי
 אברהם פרישמן, שפת אמת תכון לעד: הרה"ק רבי יהודה אריה ליב, בתוך: ממעונות אריות: פרקים בהליכותיהם הקדושות של צדיקי פולין, ירושלים תשע"ט, עמ' רלז-תקנג
 דניאל רייזר ואריאל אבן מעשה, שפת אמת בשפת האם, דרשות חדשות של רבי יהודה לייב אלתר מגור, הוצאת מאגנס, 2020
הרב דוד אברהם מנדלבוים, סקירה מקיפה על ספרי ה"שפת אמת" המודפסים וכתבי יד שלא הודפסו, ירחון 'אוצר הגנוז' שבט ה'תשפ"ד, עמ' כב-מז.

קישורים חיצוניים










ספריו
 "שפת אמת" בראשית, אבות, קדשים, משלי 

מאמרים אודות משנתו


 יוסף מרקוס, קווים לדרכו הפרשנית של ה'שפת אמת' לתלמוד, אוקימתא, גיליון ו, תש"ף, עמ' 123 - 145.



הערות שוליים

יהודה אריה ליב אלתר
יהודה אריה לייב
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:פרשני מסכת אבות
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:ילידי 1847
קטגוריה:נפטרים ב-1905