פינחס מנחם אלתר

רבי פינחס מנחם אלתר (כ"א בתמוז ה'תרפ"ו, 3 ביולי 1926 – מוצאי פורים דמוקפין אור לט"ז באדר ה'תשנ"ו, 7 במרץ 1996) היה אדמו"ר בשושלת חסידות גור ונשיא מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל ב-4 השנים האחרונות לחייו. לפני כן שימש במשך שנים רבות ראש ישיבת שפת אמת, חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל ויו"ר אגודת ישראל. ידוע בשם הפני מנחם על שם ספרו.

ביוגרפיה
לפני מינויו לאדמו"ר
נולד כבן זקוניו של האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלתר, בעל ה"אמרי אמת", שהיה בן 60 בעת לידתו, והיה אחיהם למחצה של רבי ישראל אלתר, בעל ה"בית ישראל", ושל רבי שמחה בונם אלתר, בעל ה"לב שמחה". אמו, פייגה מינטשא הייתה בתם של אסתר (אחות אביו) ורבי יעקב מאיר בידרמן.

הצליח להימלט מאירופה עם אביו אחר כיבוש פולין על ידי גרמניה, ועלה לארץ ישראל בפסח ת"ש 1940. התגורר בירושלים. אביו שכר עבורו כמורה פרטי את הרב חייקל מילצקי. בי' בתמוז תש"ו (1946) נישא לציפורה, בת רבי אברהם מרדכי אלתר, בנו של רבי משה בצלאל, אחיו של ה'אמרי אמת'. לאחר נישואיו התגורר סמוך לאביו. עם פטירת אביו עבר להתגורר עם אמו בבניין שבו נמצאת עד היום ישיבת שפת אמת. התגורר כל ימיו בדירה זו, בת 3 חדרים עם מרצפות וריהוט ישנים.

ב-1957 מונה לראשות הישיבה על ידי אחיו, רבי ישראל, שכיהן אז כאדמו"ר מגור. רבי ישראל נכח בשיעור הראשון שאותו מסר. קודם לכן התפרנס מניהול חנות ספרים. גם כראש ישיבה הקפיד על קיום אורח חיים צנוע. במשך שנים היה דוברם של אֶחיו רבי ישראל ורבי שמחה בונם (שכיהן גם הוא כאדמו"ר לאחר פטירת רבי ישראל). בתפקיד זה סייעו לו כישוריו הרטוריים.

כיהן כחבר נשיאות ונשיא מועצת גדולי התורה, כחבר הנהלת החינוך העצמאי וכחבר הנשיאות של מפעל הש"ס. ב-1971 התמנה ליו"ר אגודת ישראל. במסגרת תפקיד זה פעל ב-1992 לאיחוד בין הפלג הליטאי של מפלגת דגל התורה לפלג החסידי של אגודת ישראל.

רבי פנחס מנחם סבל מאסתמה קלה כל ימיו.

כאדמו"ר
בשנת 1992 נפטר אחיו רבי שמחה בונם. במהלך ימי השבעה התעורר בחסידות הדיון את מי למנות כיורשו, את רבי פינחס מנחם, אחי האדמו"ר, או את רבי יעקב אריה אלתר, בנו של רבי שמחה בונם. בסופו של דבר הוסכם שרבי פינחס מנחם יהיה האדמו"ר הבא, והוא התחייב בכתב לכבד את נכדיו של רבי שמחה בונם לא פחות מאת נכדיו שלו, וכן שלאחריו יקבל את התפקיד רבי יעקב אריה (האדמו"ר הנוכחי). רבי פינחס מנחם כיהן בתפקיד כשלוש וחצי שנים, עד לפטירתו. פנו אליו גם רבים שלא נמנו על חסידי גור. נהג למסור שיחות ודרשות ארוכות יחסית. נהג להאריך בתפילתו, בליווי תנועות של התלהבות - כמו ראשי השושלת, החידושי הרי"ם ושפת אמת, ושלא כאביו ואֶחיו האדמורי"ם הקודמים. האריך יחסית בשיחות עם הבאים אליו להתייעצות, גם זאת כמנהג האדמו"רים הראשונים של השושלת. בדברי תורתו עסק רבות בענייני "עין טובה" ו"קדושה" ודרש מחסידיו להגביר את האחווה ביניהם.

מבחינה פוליטית נחשב כבעל תפיסת עולם ימנית. התנגד למסירת שטחי יהודה ושומרון לערבים וביקר ביישוב בית אל. הרב אלתר סירב לבקשת ראש הממשלה שמעון פרס שהתקשר אליו בבחירות 1996 וביקש להיפגש עמו, באומרו שאיננו מסוגל ללחוץ את ידו של מי שלחץ את ידי ערפאת, שדם יהודים על ידיו. עם זאת הוא נפגש עם יצחק רבין, בנימוק שהוא נגרר אחר מהלכי אוסלו, ולא הוביל אותם.

פטירתו
שמאל|ממוזער|קבר הרב בחצר הישיבה
ממוזער|הכניסה לקבר
עשרות ההרוגים בפיגועי ההתאבדות שהתרחשו בתקופה האחרונה לחייו השפיעו על מצב בריאותו. בימים שבהם נהרגו אנשים סירב לאכול. הוא התבטא בתכיפות לפני אישי ציבור שנכנסו לחדרו על האסון שמביא לדעתו "הסכם אוסלו" על חיי ישראל. לאור המצב, פִרסם בעיתון המודיע יומיים לפני פטירתו מכתב הפותח במשפט "עת צרה היא ליעקב, אשר יגורנו והוזהרנו בא". נפטר בשנתו, מספר שעות לאחר שערך את שולחנו במוצאי חג הפורים, ליל ט"ז באדר תשנ"ו (1996).

נקבר באופן חריג בחצר ישיבת שפת אמת בשכונת מחנה יהודה שבירושלים, בסמוך לקבר אביו רבי אברהם מרדכי אלתר.

משפחתו
נישא בי' בתמוז ה'תש"ו, 9 ביוני 1946 ל, בת הרב אברהם מרדכי אלתר בן רבי משה בצלאל, ונכדת הרב שאול משה זילברמן (נפטרה בי' בסיון תשפ"ד, 16 ביוני 2024).

לרב אלתר נולדו שישה בנים ובת. אחד מבניו נפטר בילדותו. מבניו:
 הרב יעקב מאיר, בנו הבכור.
 הרב שאול אלתר, מנהיגה הרוחני של קהילת פני מנחם, בעבר היה ראש ישיבת שפת אמת
 הרב יהודה אריה - היה חתנו של הרב מנשה קליין. מונה בגיל צעיר לרב שכונת רוממה בירושלים ולראש הכולל של חסידות גור בעיר. חיבר כמה ספרים. נהרג בתאונת דרכים בגיל 28. על שמו רחוב "ארי במסתרים" בשכונת רמות.
 הרב יצחק דוד, ראש כולל להוראה של חסידי גור בבני ברק.
 הרב דניאל חיים אלתר, רב בית המדרש 'ארי שבחבורה' וראש הישיבה לצעירים פני מנחם בירושלים.
 משה בצלאל, נולד חולני ונפטר בילדותו.

חיבוריו
רבים מחידושיו נמצאים בכתב יד ועדיין לא הודפסו.
תורתך שעשעי - פלפולים קצרים על פרשיות השבוע, תש"ן
פני מנחם, דרשותיו על פרשיות התורה והמועדים. יצא לאור בחמישה כרכים לאחר פטירתו.
"מפחד אויב תצור חיי", מאמר שפרסם בכתב העת "הפרדס" על ההתמודדות עם הפחד מפני הסקאדים בעת מלחמת המפרץ הראשונה
פנינים נחמדים בענייני פורים, נלקט ויצא לאור על ידי אחיינו הרב משה בצלאל ורדיגר מניו-יורק, תשנ"ז.
משפתי ישנים, מאמר בעניין "כאשר זמם לעשות לאחיו"
אוצר מכתבים, ח"א תש"ע, ח"ב תשע"ג
אוצר דרשות ומאמרים, לקט מדרשותיו בעל פה ובכתב בענייני המועדים, ח"א - אלול-שבט, תש"ע; ח"ב - אדר-אייר, תשע"ב, ח"ג - סיון - אב, תשע"ד.
שולי הגיליון - הגהות, על משנה תורה להרמב"ם וספר החינוך, תשע"א; על מסכת ברכות - פסחים, תשע"ב; סדר מועד ח"ב, וסדר נשים, תשע"ג.
מצותיך שעשועי - ענייני בר מצווה
פני מלך - ענייני נישואין
פני שבת - ענייני שבת
פני מנחם - הגדה של פסח
פני מנחם - הגהות על הלבוש
אוצרות הפסח, תשע"א

לקריאה נוספת
הפני מנחם - כרך ראשון: פרקי חיים בנושא תורה ותפלה, (תשע"ה); כרך שני: מידות, בין אדם לחבירו, ושלום, (תשע"ז) כרך שלישי: בין אדם למקום

קישורים חיצוניים
ראיון. אודות אביו האמרי אמת ועל הצלתם
החצר והמערה, מסע בתמונות, אתר בחדרי חרדים



 הערות שוליים 

פינחס מנחם אלתר
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת חיי עולם
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בירושלים
קטגוריה:ראשי ישיבת שפת אמת
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996