צפרות

ממוזער|250x250 פיקסלים|אנשים מצפרים עם משקפות
ממוזער|250x250 פיקסלים|מגדל צפרות
ממוזער|402x402 פיקסלים|צפר ב-1921
ממוזער|250x250 פיקסלים|עופות נדירים, כמו חוחית אנטיוקה, מהוות מטרות לצפרים מסוימים
ממוזער|250x250 פיקסלים
ממוזער|250x250 פיקסלים
ממוזער|375x375 פיקסלים
שמאל|ממוזער|250x250 פיקסלים|מצפה הנשרים בגמלא.
ממוזער|250x250 פיקסלים|מסתור הצפרות בתחנה לחקר ציפורי ירושלים
צפרות היא צפייה בציפורים ומעקב אחר אורחות חייהן. בשונה מאורניתולוגיה, שהיא חקר מדעי של ציפורים, צפרות נעשית בדרך כלל ממניעים חברתיים או כתחביב לשעות הפנאי. הצפרות יכולה להיעשות על ידי צפייה בציפורים בעין בלתי מזוינת, על ידי שימוש במכשיר לשיפור חזותי כמו משקפת או טלסקופ, על ידי האזנה לקולות ציפורים, או על ידי שימוש במצלמות מעקב.

אף שהצפרות נעשית לרוב בתור תחביב, לאוסף העשיר של התצפיות ותיעודן יש ערך מדעי רב, ואורניתולוגים מקצועיים נעזרים בהן לצורך מחקרם. במדינות רבות באירופה ובארצות הברית, כולל בישראל, הצפרות הפכה למעין ספורט תחרותי.

מרכז צפרות או פארק צפרות הוא מוקד ללימוד צפרות באמצעות התבוננות על עופות. מרכזי צפרות ממוקמים בדרך כלל באתרים בהם יש מגוון עופות, כגון אתרי נדידה מרכזיים ושמורות טבע (לרוב בעלות מקווה מים גדול). מרכזים אלה עוסקים במחקר, בחינוך ובצפרות כתחביב.

האדם העוסק בצפרות נקרא צפר.

 היסטוריה 

 השפעה כלכלית וסביבתית 
במאה ה-20 רוב פעילות הצפרות בצפון אמריקה נעשתה בחוף המזרחי. פרסום מדריך השטח של רוג'ר טורי פיטרסון ב-1934 הוביל לעלייה הראשונית בעיסוק בצפרות. המשקפת, ציוד חיוני לצפרות, הפכה לזמינה הרבה יותר לאחר מלחמת העולם השנייה, מה שהפך את התחביב לנגיש יותר. אלו שנהגו למרחקים ארוכים על מנת לראות ציפורים נדירות נעזרו בזמינות המכוניות ובתשתיות הנלוות אליהן. כ-4% מהצפון אמריקאים התעניינו בצפרות בשנות ה-70, ובאמצע שנות ה-80 נמצא שלפחות 11% מהאוכלוסייה מצפרים לפחות 20 ימים בשנה. מספר הצפרים נאמד ב-61 מיליון בסוף שנות ה-80.

"The Sibley Guide to Birds", ספר מדריך לציפורים ולצפרות, שפורסם בשנת 2000 נמכר בכחצי מיליון עותקים עד שנת 2002.

על פי מחקר של שירות הדגה וחיות הבר של ארצות הברית, צפרים תרמו כ-36 מיליארד דולר לכלכלת ארצות הברית בשנת 2006, ושבאותה השנה, חמישית מכלל האמריקאים הזדהו כצפרים. לפי השירות, בשנת 2016 למעלה מ-45 מיליון אמריקאים ראו עצמם כצפרים.

על פי ההערכות, צפרים בצפון אמריקה הוציאו עד 32 מיליארד דולר בשנת 2001. ההוצאות נמצאות במגמת עלייה ברחבי העולם. על פי ההערכות, הפארק הלאומי Kuşcenneti שבטורקיה, משך אליו צפרים שהוציא עד 103,320,074 דולר בשנה. סיורי צפרות מודרכים הפכו לעסק מרכזי, עם לפחות 127 חברות שמציעות סיורים ברחבי העולם. סיור ממוצע למדינה מתפתחת עולה כ-4,000 דולר לאדם, וכולל כ-12 משתתפים, כשמתקיימים למעלה מ-150 סיורים בשנה.

תיירות צפרות נחשבת לאחד ממגזרי התיירות מבוססי הטבע הצומחים ביותר בעולם, כשלעיתים קרובות מעורבים בה תיירים משכילים או עשירים עם תחומי עניין ספציפיים במקומות שבהם הם מבקרים. בנוסף לכך, תיירות צפרות נחשבת לשוק נישה של תיירות מבוססת טבע. ההערכה היא שתיירות אקולוגית של צפרות תורמת כ-41 מיליארד דולר בשנה לכלכלת ארצות הברית. הרווחים הגדולים שנוצרו על ידי תיירות הצפרות הוצעו כתחליף להכנסות ממיסים על ציד ציפורים.

חברות לתיירות צפרות תורמות גם הן לשימור. Birding Ecotours, המפעילה סיורים בינלאומיים, תורמת לפחות כ-10% מהרווח הנקי שלה לשימור ציפורים ולקהילות שבהן היא פועלת. Hardy Boat, מפעילה סיורים נוספת, תרמה 200 אלף דולר לפרויקט שימור אוכלוסיית תוכי ים מול החוף האטלנטי.

 ארגונים ושותפויות 
ארגוניים לאומיים ובין לאומיים בולטים העוסקים בצפרות כוללים את: האמון הבריטי לאורניתלוגיה  והחברה המלכותית לשימור ציפורים  בבריטניה; אגודת ציפורי הבר של יפן  ביפן; האגודה הלאומית אודובון , American Bird Conservancy , האגודה האמריקאית לצפרות ומעבדת קורנל לאורניתולוגיה בארצות הברית; החברה האורניתולוגית של המזרח התיכון הבין-לאומית ועוד.

שותפות BirdLife International היא שותפות בין-לאומית של ארגונים לא ממשלתיים השואפת להגן על עופות ולשמר את בתי הגידול שלהם. בשותפות חברים יותר מ-2.5 מיליון אנשים מ-116 ארגונים ממדינות שונות.

כלי עבודה
כלי העבודה העיקרי והבסיסי של הצפר הוא המשקפת. כלי עבודה נוסף הוא הטלסקופ, המשמש בעיקר לצפייה בעופות מים ודורסים. צילום ציפורים, אשר היה בעבר עסק יקר ומסרבל, הפך בשנים האחרונות למנהג שגור, וזאת בשל כניסתן של המצלמות הדיגיטליות הקומפקטיות לשוק. רובם משתמש במצלמות רפלקס דיגיטליות, אשר מניבות תוצאות טובות, והן המרכיב העיקרי בצפרות בעולם כיום.
אך ישנם מיעוט המשתמש בשיטה הנקראת דיגיסקופיה, בה משמש הטלסקופ כעדשה ארוכת מוקד.

מיומנות
המיומנות העיקרית של הצפר היא זיהוי ציפורים, הן על פי ניצוי וגודל והן על פי הקולות. צפייה במגוון גדול של מינים דורשת מהצפר, מעבר ליכולת הזיהוי, גם ידע על בתי הגידול המועדפים של כל מין ומין ועל הסטטוס שלו, כלומר איפה הוא מופיע ומתי. צפרים רבים נוהגים לרשום את תצפיותיהם ביומן, ולדווח לאחרים אם הם ראו ציפור נדירה. יש אף שמנהלים רשימות של מינים שהם ראו.

בעוד שצפרות יכולה לשמש כתחביב מרגיע לשעות הפנאי, צפרים מסוימים לא יהססו לנסוע מרחקים גדולים על מנת להוסיף מינים לרשימה שלהם. נסיעה שמטרתה לצפות בציפור נדירה שדווחה על ידי צפרים אחרים נקראת בלעז "טוויץ'". מנהג זה נפוץ בעיקר באירופה שם עשויים אלפי צפרים להתאסף סביב ציפור נדירה.

 צפרים מפורסמים 
ישנם כ-10,000 מיני עופות ורק מספר קטן של אנשים ראו יותר מ-7,000 מינים. צפרים רבים בילו את כל חייהם בניסיון לראות את כל מיני הציפורים בעולם . האדם הראשון שניסה זאת היה סטיוארט קית' .

ידוע כי חלק מהצפרים שהתאמצו על מנת לתעד מינים, אף איבדו את חייהם בתהליך. פיבי סנטסינגר השתמשה בירושה המשפחתית שלה בשביל נסיעות ברחבי העולם, כשהיא סבלה ממלנומה ממאירה, ניצלה מתקיפה ומאונס בגינאה החדשה, ולבסוף מתה בתאונת דרכים במדגסקר בזמן טיול צפרות. היא צפתה בעד 8,400 מינים. הצפר, דייוויד האנט, שהוביל סיורים בפארק הלאומי קורבט נהרג על ידי טיגריס בפברואר 1985.

בשנת 2012, טום גוליק, אנגלי המתגורר בספרד, הפך לצפר הראשון בעולם שתיעד למעלה מ-9,000 מינים. בשנת 2008, שני צפרים בריטיים, אלן דייוויס ורות מילר, ויתרו על עבודתם, מכרו את ביתם ומכרו את כל מה שבבעלותם בשביל לצאת להרפתקה עולמית של צפרות בת שנה, עליה כתבו ספר בשם "The Biggest Witch". הם רשמו את המין ה-4,341 שלהם ב-31 בדצמבר 2008, באקוודור. נח סטרוקר תיעד כ-6,042 מינים במהלך 2015, כשהוא עוקף את דייוויס ומילר. בשנת 2016, Arjan Dwarshuis הפך למחזיק השיא העולמי בתיעוד של הכי הרבה מיני עופות במהלך שנה אחת, כשהוא תיעד 6,852 מיני ציפורים ב-40 מדינות.

 בתרבות 
הסרט "השנה הגדולה" משנת 2011 עוקב אחרי שלושה צפרים מתחרים בתחרות "השנה הגדולה" של האגודה האמריקאית לצפרות, והסרט "צפרים" משנת 2019 הוא סרט תיעודי קצר.

צפרות בישראל

העונות הטובות לצפייה בציפורים בארץ ישראל הן עונות הנדידה - הסתיו והאביב. גם בחורף ניתן לראות מינים רבים אשר חורפים, ובקיץ נמצאים המינים הדוגרים בשיא פעילותם. השעות הטובות ביותר לצפייה, הן שעות הבוקר המוקדמות.

מרכז הצפרות הישראלי של החברה להגנת הטבע נוסד בשנת 1980. בשנת 1994 הוקמה התחנה לחקר ציפורי ירושלים, ומאז הוקמו תחנות נוספות בכפר רופין, בעמק החולה, במעגן מיכאל, באילת ובמקומות נוספים.
ב-2008, במסגרת חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, נבחרה הדוכיפת לציפור הלאומית של ישראל. הליך הבחירה עורר את תודעת הצפרות בקרב ציבור רחב בישראל. המומחה לצפרות יוסי לשם מאוניברסיטת תל אביב, סבור שההצבעה עצמה אף תרמה ללימוד נושא הצפרות ושיפור התודעה של המשתתפים לשמירת הסביבה. מאז 2014, אחת לשנה, עורכת החברה להגנת הטבע את אירוע "אלופי הנדידה"; תחרות צפרות קבוצתית בהשתתפות קבוצות מהארץ ומהעולם שמטרתה תצפית במספר הרב ביותר של מינים בפרק זמן של 24 שעות. כמו כן, גם קק"ל עורכת תחרות צפרות שנתית הנקראת צפרתון.

 ראו גם 
 נדידת עופות
 אורניתולוגיה
 הדורם שיריחי
 מרכז צפרות
 תצפיתנות כלי רכב
מתקן האכלה לציפורים

 קישורים חיצוניים 

 מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל ע"ש 
 תצפית לעולם הטבע-מגדיר ציפורי ארץ ישראל
 אתר הצפרות הישראלי


  יום העיון השנתי ה-33 לצפרות, אוניברסיטת תל אביב, 11 בדצמבר 2012 | מושב פתיחה | ברכות - בני גנץ, עמיקם נורקין | הדורם שריחי, צפר ללא גבולות | לזכרם, מלגות | אירועי התרסקות מפגיעת ציפור | מוקד הציפורים של חיל האוויר | ניווט באוכלוסייה של כרוון מצוי | סיטת הצוקים | תחרות צילומי ציפורים | השדמיות אדומות הכנף | קרן הדוכיפת | סקר קינון הבזים השחורים | מעוף לאחור בקוליברים | אקולוקציה וניווט של עטלפי החרקים | צלמים מטרידים ציפורים מקננות | עמיר בלבן על חוויות צילום |

  יום העיון השנתי ה-34 לצפרות, אוניברסיטת תל אביב, 2 בדצמבר 2013 | פתיחה | תעודות הערכה | צילום ציפורים - פרץ לביא | צילום ציפורים - נרי לאופר | פורטל ציפורי ישראל | סיכום חמש שנות סקרים | התחממות גלובלית | שינויי אקלים | חידושים ממאגר נתוני הטיבוע  | תחרות צילומי ציפורים | שימור הקינון של השדמיות | סיגנלים סקסואליים בסנוניות | מרתון צפרות בארצות הברית | קינון זכר ושתי נקבות של תנשמות |
  יום העיון השנתי ה-35 לצפרות, אוניברסיטת תל אביב, 22 בדצמבר 2014 | אלופי הנדידה באילת | לזכרם, מלגות ופרסים | הביולוגיה והתפוצה של הצופית | מהקוליברי ועד היען | תמורות בעולם העופות | פורטל הצפרות הישראלי | אלופי הנדידה | תחרות צילומי ציפורים | סיפורי בזים | מחזור קינון של אח ונץ מצוי | מיזם ארצי של טבע עירוני | סיכום 20 שנות טיבוע | הסכנות מזיהום אור | עטלפי החרקים במוצבי הבקעה | מיזם צבא הגנה לטבע | שימוש בדטה-לוגרים | משאבי שיחור המזון בין דורסי יום |
  יום העיון השנתי ה-36 לצפרות, אוניברסיטת תל אביב, 14 בדצמבר 2015 | מושב פתיחה | ברכות | פרסי "צפר מצטיין" | מבחר סרטים של מוטי קירשנבאום | לילית המדבר | העופות הדורסים בישראל - תמונת מצב | ציפורים בתפוצות ישראל | עיטם לבן | התחרות צילומי ציפורים | מגוון מיני עופות שצולמו בישראל | גילוי מיני סהרונים לא ידועים | אסטרטגיית הנדידה של חסידות | רביית השחפיות בישראל | טורבינות רוח – פוטנציאל הנזק | מיזמי חינוך | הזנבנים בחצבה |
  יום העיון השנתי ה-37 לצפרות, אוניברסיטת תל אביב, 26 בדצמבר 2016 | דברי פתיחה | דברי ברכה | טקס הענקת מלגות על שם הנופלים | פרסים בתחרות הצילום ע"ש עמית גפן ז"ל | עשרים שנה למיזם 'פורשים כנף' | השבת הפרסים לאלפּים | מצלמות אונליין בקיני עקב עיטי וחיוויאי | אלופי הנדידה אילת | קבלת החלטות במעוף דאייה - גילשה בנשרים | סיפורם של נשרים ששוקמו מהרעלות והושבו לטבע | פרויקט הדגרת ביצי נשרים |  'ישראל הפראית' |

פיתוח רשת מוקדי צפרות בישראל ותרומתה לסביבה, לתיירות, לחינוך ולמחקר, מכון ירושלים לחקר ישראל, 2009

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:סיירות
קטגוריה:פנאי