איסר זלמן מלצר

הרב איסר זלמן מֶלְצֶר (ה' באדר א' תר"ל, פברואר 1870 – י' בכסלו תשי"ד, 17 בנובמבר 1953) היה רבה של סלוצק וראש הישיבה בה, ולאחר מכן ראש ישיבת עץ חיים בירושלים ויושב ראש מועצת גדולי התורה. מחבר ספרי "אבן האזל" על משנה תורה לרמב"ם.

קורות חייו
 שנותיו הראשונות 
נולד בעיר מיר שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס), לרב ברוך פרץ ולמירל, שהייתה ממשפחת הוטנר. בן זקונים אחרי תשעה ילדים שמתו בינקותם ואחות אחת ששרדה. בגיל עשר התחיל ללמוד אצל רב העיר מיר, הרב יום טוב ליפמן בסליאנסקי, בעל "מלבושי יום טוב", שגידלו בביתו. בהמשך למד בישיבת מיר.

בן ארבע-עשרה, בשנת תרמ"ד (1884), התחיל לימודיו בישיבת וולוז'ין, בראשותם של הנצי"ב ורבי חיים סולובייצ'יק, ולמד שם שבע שנים. בזמן כניסתו לישיבה היה הצעיר ביותר. כונה "זוניא מיר'ר", על שם עירו. היה חבר חדר של הרב זליג ראובן בנגיס, שהיה אז מבכירי התלמידים בישיבה, וקירב אותו. כבר בשנותיו הראשונות התבלט, והרב סולובייצ'יק ביקשו לדבר עמו בלימוד, באמרו שדיבור עמו פותח לו את אפיקי המחשבה. בהיותו תלמיד שם היה גם פעיל בתנועה סודית של חובבי ציון בשם "נס ציונה", ויחד עם גיסו רבי משה מרדכי אפשטיין היה ממייסדי חדרה, בה קנה חלקת קרקע, ונטע פרדסי אתרוגים.

נישואיו
נישא לבילה הינדה, בת הגביר שרגא פייבל פרנק מאלקסוט שבקובנה. כאשר נפטר פרנק, ביקשה גולדה - אלמנתו - למלא את צוואתו, ולהשיא את בנותיהן לתלמידי חכמים מובהקים. בזמן אירוסיו עבר ללמוד בישיבת ראדין, אצל החפץ חיים. הוא שכר חדר אצל קצב, שפרש, את העורות שהפשיט מבהמותיו, בחלון חדרו של הרב מלצר. הרב מלצר שהיה חולני ורגיש, נחלש בגלל הריח והחיידקים, אך סירב לעזוב ולפגוע בפרנסת הקצב. עקב זאת הוא חלה בשחפת וחזר לבית הוריו במיר. הוא שלח מכתב למשפחת כלתו על מצבו הרפואי ושישקלו את המשך השידוך. משפחת כלתו שלחה לו מימון לטיפול רפואי, ובד בבד לחצה על הכלה שתבטל את השידוך. הכלה סירבה לוותר עליו, על אף התחזיות הפסימיות של הרופאים. החפץ חיים בירך אותה שהוא יאריך ימים, ואכן בלחצה השידוך המשיך ולאחר שחזר לאיתנו הם נישאו.

בעת המצור על ירושלים במלחמת הקוממיות בשנת תש"ז, והוא בן 77, נפצע ברגלו. בעת שהחלים בבית חתנו בפתח תקווה, עבר בביתם תלמיד ישיבה ואיש ההגנה טוביה פרשל והעיד שאשתו, אשר ערכה את ספריו ותיעדה את שיחותיו,
הייתה עסוקה ביישור ניירות עטיפה על מנת שיוכלו להמשיך ולכתוב את דברי התורה, מכיוון שנייר הכתיבה אזל מן השוק.

ישיבת סלובודקה וישיבת סלוצק
בעקבות נישואיו, הושפע הרב מלצר מתנועת המוסר שחותנו וגיסו היו מקורבים אליה ואל מנהיגה רבי ישראל מסלנט. הוא היה תלמידו של רבי נתן צבי פינקל, הסבא מסלובודקה, והתמנה לראש ישיבה בסלובודקה בשנים תרנ"ד-תרנ"ז (1894–1897) כבר בגיל 24.

בשנת תרנ"ז הקים רבה של סלוצק, רבי יעקב דוד וילבסקי (הרידב"ז), ישיבה מקומית ששימשה כ'שלוחה' של ישיבת סלבודוקה והרב מלצר הועמד בראשה.

לאחר שעבר הרידב"ז לשיקגו שבארצות הברית (ומאוחר יותר לצפת שבארץ ישראל), נתמנה הרב מלצר לרבה של סלוצק בשנת תרס"ג (1903), ושימש בכהונה זו עשרים שנים. לאחר עליית המשטר הסובייטי בברית המועצות סבל הרב מלצר רדיפות ונאסר מספר פעמים. בשל כך, נמלט בשנת תרפ"ג (1923) על נפשו לקלצק שבפולין, שם שימש כראש ישיבת סלוצק הגולה - "עץ חיים", יחד עם חתנו, הרב אהרן קוטלר, ותלמידו הקרוב חתן אחותו, הרב אלעזר מנחם מן שך. בתקופת סלוצק יזם את הדפסת כתב העת הרבני "יגדיל תורה", ואף שימש כעורכו.

עלייתו לארץ ישראל ואחרית ימיו

בשנת 1925 נתמנה לראש ישיבת עץ חיים בירושלים, וכיהן בתפקיד זה עד יום מותו. התגורר בשכונת אוהל משה באזור הנקרא כיום נחלאות בבנין שבנה והקדיש הנדיב שרגא פייבל יעקבזון ברחוב שנקרא היום על שמו (בבנין הסמוך נמצא כיום מתנ"ס 'לב העיר'), והיה מקורב לראי"ה קוק. על פי צוואת הרב ברלין, ספרייתו הושארה לדייר הבא אם יהיה תלמיד חכם מופלג, ואכן הספרייה הושארה לרב מלצר. לאחר פטירתו עברה הספרייה לרשות ישיבת עץ חייםכיום ניתן לראות את הספרייה (הספרים וכתבי היד של הרבנית בילא הינדה) ואת מקל ההליכה והסולם הישן, באותו בית (כיום רחוב האר"ז 4, קומה שנייה, דלת שמאלית), בסוף המרפסת שבה בנה במשך רוב שנותיו בירושלים את סוכתו. הדירה סגורה במשך רוב השנה ורק בני משפחה מעטים פוקדים לעיתים את הבית..

נפטר בירושלים, ביום שלישי, י' בכסלו ה'תשי"ד, 17 בנובמבר 1953, בגיל 83. הלווייתו התקיימה ביום פטירתו והשתתפו בה כ-20,000 אנשים. במהלך ההלוויה התפתחו עימותים בין כוחות המשטרה לבין משתתפים שהשתייכו לזרם נטורי קרתא. נקבר בהר המנוחות.

על שמו נקראו רחובות בבני ברק, בירושלים (רחוב אבן האזל, על שם ספרו ורחוב מגוריו- האר"ז) וברחובות (רחוב הרא"ז, ראשי תיבות רבי איסר זלמן), שבה כיהן בנו הרב צבי יהודה כרב ראשי.

על שמו הוקמה ישיבת אבן האזל לצעירים שעל ידי ישיבת הנגב בנתיבות, בתשע"ה (2015) עברה הישיבה למודיעין עילית.

פעילות ציבורית
הצטרף לאגודת ישראל מיום היווסדה. השתתף בכל שלשת הקונגרסים העולמיים שלה, ובשנותיו האחרונות אף כיהן בתור יו"ר של "מועצת גדולי התורה", עד פטירתו. החזיק בעמדה חיובית לגבי מדינת ישראל העתידית, והמריץ את אנשי האגודה לפעולות ממשיות למען יישוב ארץ ישראל, בשנתו האחרונה נפגש עם ראש הממשלה בן-גוריון כדי להביע את מחאתו על הכוונה לממש את חוק גיוס חובה ושירות לאומי לנשים, עליהם פסק לאיסור בחומרת "יהרג ואל יעבור". היה ממייסדי "ועד הישיבות" בווילנה, יחד עם ה"חפץ חיים" ורבי חיים עוזר גרודזנסקי, ושימש כנשיא ועד הישיבות בארץ ישראל.

חיבוריו
חיבוריו התורניים שפרסמו אותו בעולם הישיבות היו פירושו אבן האזל (בשבעה כרכים) על המשנה תורה והגהות וביאורים לחידושי הרמב"ן על התלמוד הבבלי. בהקדמה לספרו הוא מודה לאשתו בילא-הינדא על עזרתה בהעתקת כתב היד שלו והכנתו לדפוס, ואף טרחה בהפצתו. זכה פעמיים בפרס הרב קוק לספרות תורנית עליו התבטא שקבלו כדי להעלות את חשיבות הפרס כדי שאברכים צעירים יתאמצו יותר כדי לזכות בו.

הכרך הראשון של אבן האזל יצא לאור בשנת ה'תרצ"ה והכרך האחרון של אבן האזל על סדרי הרמב"ם נשים וקדושה, יצא לאור לאחר פטירתו, ובראש הספר מתנוססת הקדמתו של הרב אלעזר מנחם שך תלמידו וחתן אחותו.

חיים אישיים
היה נשוי לבבילא הינדא (לבית פרנק). ילדיהם:

 חנה פערל - נישאה לרב אהרן קוטלר, ראש ישיבת קלצק בליטא ומייסד ישיבת בית מדרש גבוה בלייקווד ארצות הברית.
 הרב צבי יהודה - רבה של רחובות ומייסד "ישיבת הדרום".
 פיבל - מחנך ופרשן התנ"ך, מנהל בית הספר "רוחמה", מרצה השיעור היומי בתנ"ך ב"קול ירושלים", חבר מערכת דעת מקרא וממייסדיה, ומחבר הפירוש למגילת רות במסגרתה.
 שרה - אשת הרב יצחק מאיר בן-מנחם (פצ'ינר), אב בית דין פתח תקווה, ודיין בבית הדין הגדול.

אחותו פרומא רבקה הייתה חמותו של הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז' ומנהיג הציבור החרדי-ליטאי.

מתלמידיו

 בישיבת סלוצק 
 הרב יוסף אליהו הנקין, פוסק וראש ארגון "עזרת תורה" בארצות הברית
 הרב משה פיינשטיין, פוסק, ראש ישיבת מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק, מחבר השו"ת "אגרות משה"
 הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז' ומנהיג הציבור החרדי-ליטאי (היה נשוי לאחייניתו)
 הרב פרופסור שמחה אסף, רב, חוקר, היסטוריון, ומשפטן. רקטור האוניברסיטה העברית ושופט בית המשפט העליון
 הרב יחיאל מיכל פיינשטיין, ראש ישיבות רבנו יצחק אלחנן וישיבת בית יהודה בתל אביב 
 הרב ראובן כץ, רבה של פתח תקווה, מחבר השו"ת "דגל ראובן"

 בישיבת עץ חיים 
 הרב שלמה זלמן אוירבך, פוסק, ראש ישיבת קול תורה
 הרב אברהם יעקב זלזניק, ראש ישיבת עץ חיים
 הרב מיכל יהודה ליפקוביץ, ראש ישיבת פוניבז' לצעירים
 הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, הרב הראשי לישראל, ראש ישיבת מרכז הרב וממנהיגה הרוחניים הבולטים של הציונות הדתית
 הרב שלמה גורן, הרב הצבאי הראשי והרב הראשי לישראל
 הרב יצחק קוליץ, רבה של ירושלים
 הרב יעקב ניסן רוזנטל, אב בית דין בחיפה
 הרב ישראל יעקב פישר, ראב"ד העדה החרדית
 הרב חיים יעקב גולדוויכט, ראש ישיבת כרם ביבנה
 הרב יהודה עמיטל, מייסד וראש ישיבת הר עציון
 הרב שמואל אוירבך, ראש ישיבת מעלות התורה

לקריאה נוספת
שלמה יוסף זוין, אישים ושיטות, ע' שיז-שמ, הוצאת קול מבשר, ירושלים תשס"ז.
הרב ידעאל מלצר, בדרך עץ החיים, ירושלים תשס"ו
אהרן סורסקי, מרביצי תורה ומוסר, כרך שלישי, ע' ט-מט, ארץ-ישראל תשל"ו.
עמיחי ישראל כנרתי, אז נדברו יראי ה', על קשרי הידידות בין הגרא"ז מלצר לרב אברהם יצחק הכהן קוק (הראי"ה) יו"ל על ידי ארגון אור האורות, תשס"ח; באתר ספריית אסיף

קישורים חיצוניים







 'הרה"ג רא"ז מלצר בירושלים', דואר היום, 21 בינואר 1925, עמ' 3
 הרה"ג ר' איסר זלמן מלצר ז"ל, חרות, 18 בנובמבר 1953⁩
 נפטר הרב א. ז. מלצר, הארץ, 18 בנובמבר 1953




 'מלצר, ר' איסר־זלמן ב"ר ברוך־פרץ', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 68 (, תמונה 1266).

חיבוריו



הערות שוליים

*
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:תלמידי הנצי"ב
קטגוריה:תלמידי רבי חיים סולובייצ'יק
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים במזרח אירופה
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים בישראל
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים בארץ ישראל
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:רבני ישיבת עץ חיים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:משפחת פרנק
קטגוריה:משפחת הוטנר
קטגוריה:סלוצק: רבנים
קטגוריה:קלצק: רבנים
קטגוריה:אגודת נס ציונה
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:עורכי כתבי עת תורניים
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:חולי שחפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1870
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1953