קטלאנית

קָטָלָאנִית (Català) היא שפה ממשפחת השפות הרומאניות.

השפה מדוברת במזרח חצי האי האיברי ובמספר מקומות נוספים. לשפה כ־9 מיליון דוברים, רובם בספרד. היא או ניבים שלה הן השפה הרשמית באנדורה, בחבל קטלוניה שבספרד, בוולנסיה שבספרד, באיים הבלאריים, ובעיר אלְגֶרוֹ שבסרדיניה. בשנת 1714 כשהספרדים כבשו את קטלוניה נאסר השימוש בשפה. מבחינת אוצר מילים ודקדוק, השפה קרובה לספרדית ולצרפתית.

תפוצה גאוגרפית
קטלאנית מדברים במקומות הבאים (נקראים יחד הארצות הקטלאניות):
הקהילה האוטונומית של קטלוניה בספרד
חבל ארץ הגובל בקטלוניה בקהילה האוטונומית של אראגון (Franja)
האיים הבלאריים בספרד
אנדורה
חלקים מוולנסיה, שם ידועה השפה כ"ולנסית"
אזור קטן במורסיה שבדרום ספרד
"צפון קטלוניה" – בשטח צרפת
העיר אלגרו (איטלקית: Alghero; קטלאנית: l'Alguer) שבאי סרדיניה, באיטליה, שם השפה ידועה כ"אלגרס"

מספר דוברי הקטלאנית
שמאל|ממוזער|250px|מפת התפוצה של הקטלאנית באירופה

בשטחים בהם קטלאנית (או אחד הניבים שלה) היא שפה רשמית
אזורמביניםיודעים לדברקטלוניה (ספרד)5,837,8744,602,611ולנסיה (ספרד)3,512,2361,972,922האיים הבלאריים (ספרד)733,466504,349אנדורה62,38149,519אלגרו (סרדיניה, איטליה)20,00017,625סה"כ10,145,9577,129,401

בשטחים בהם אינה שפה רשמית
אזורמביניםיודעים לדברצפון קטלוניה (צרפת)203,121125,622אראגון (ספרד)47,25045,000סרגוסה (ספרד)אין מידעאין מידע מורסיה (ספרד)אין מידעאין מידעשאר העולםיותר מ-350,000350,000סה"כ620,371538,247

התפשטות השפה
השפה הקטלאנית התפתחה במאה הרביעית לספירה, מניבים מקומיים של לטינית שהיו בשימוש בחלק המזרחי של הרי הפירנאים.

במהלך הרקונקיסטה, הכיבוש מחדש של חצי האי האיברי על ידי הנוצרים, התפשטה הקטלאנית לברצלונה, ולאחר מכן לממלכת ולנסיה, לאיים הבלאריים ולאלגרו.

+עיצורים בקטלאנית וילוני חכי בתר־מכתשי מכתשי/שִנִּי שפתי־שִנִּי דו־שפתי אפיŋɲnm סותםɡk[ɟc]dtbp מחוכךʤʧʣʦ שורקʒʃzs חוכך[ɣ][ð]vf[β] מקורב(צדי)wjʎl מקישɾ רוטטr* – פונמה נפרדת מ־/b/ בניבים באלֵאַרית, אלגורית,ואלנסית ועוד
* – אלופוני /k ɡ/ בסופי מילים/לפני תנועות קדמיות בניבבאלארית
* – יש המדייקים בקירוב למכתשי־חכי [ʨ ʥ ɕ ʑ]
* – אלופוני /b ɣ d/ בהתאמה בראשי הברות לאחר חוככים
שמאל|ממוזער|250px|תנועות בקאטאלאנית

דקדוק
הדקדוק של הקטלאנית קרוב לזה של מרבית השפות הרומאניות, אך יש בו גם מספר מאפיינים ייחודיים.

שמות עצם ושמות תואר
לשמות עצם ושמות תואר יש שני מינים, זכר ונקבה. השמות נוטים במספר יחיד ורבים; סימן הרבים הוא לרוב הסיומת -s.

מאפיין ייחודי של שמות קטלאניים הוא אובדן כמעט מוחלט של הסיומת -n, אשר נעלמה לחלוטין בזכר יחיד, אך מופיעה בנקבה וברבים. למשל:

 עברית  קטלאנית  ספרדית  צרפתית  לטינית טוב  bo  bueno  bon  bonus טובה  bona  buena  bonne  bona טובים  bons  buenos  bons  boni רומאי  romà  romano  romain  romanus רומאים  romans  romanos  romains  romani אובססיה  obsessió  obsesión  obsession  obsessio (פירוש מקורי – חסימה) אובססיות  obsessions  obsesiones  obsessions  obsessiones

פועל
כמו בשפות רומניות אחרות, גם בקטלאנית יש מערכת עשירה של זמני פעלים פשוטים ומורכבים, עם מודוס אינדיקטיבי וסוביונקטיבי.

כמו בספרדית וצרפתית, זמני הפעלים הפרפקטיביים המורכבים נוצרים על ידי הפועל haver והפועל בבינוני (particip passat). בנוסף לזמנים אלה קיים בקטלאנית גם זמן עבר ייחודי, pretèrit perfet perifràstic, הנוצר על ידי הפועל anar (ללכת) בזמן הווה ובגוף מתאים בצירוף שם הפועל; למשל, מהפועל cantar (לשיר):
 vaig cantar – אני שרתי
 vas cantar – את/ה שרת

כינויי גוף
כמו באיטלקית ובספרדית, קיימים בקטלאנית כינויי גוף אנקליטיים, אשר מתחברים לפועל כאשר יש להם תפקיד של מושא ישיר או עקיף. הייחוד של הקטלאנית הוא בחוקים המורכבים שלפיהם מתחברים כינויים אלה לפועל וכאשר לפועל יש יותר מכינוי אחד. לכינויים יש אלומורפים רבים בהתאם לזמן והגוף של הפועל ובהתאם לצלילים הראשונים והאחרונים של הפועל.

ניבים קטלאניים
שמאל|ממוזער|250px|מפת הניבים הקטלאניים
השפה הקטלאנית מורכבת ממספר ניבים, שאותם נהוג לחלק לשתי קבוצות עיקריות, על פי חלוקה שהציע מנואל מילה איפונטאנאלס ב־1861.

הקבוצה המזרחית כוללת את הניבים המדוברים בקטלוניה ובאנדורה, והקבוצה המערבית כוללת את הניבים המדוברים בוולנסיה ובחלק המזרחי של אראגון. בין הקבוצות קיימת השפעה הדדית, וכך הניבים המדוברים בוולנסיה אופייניים יותר לקבוצת הניבים המערבית ואילו הניבים המדוברים באראגון מכילים גם השפעות מזרחיות.

אוצר מילים בסיסי
שלום: Hola
בוקר טוב: Bon dia
ערב טוב: Bona tarda, Bon vespre, Bona vesprada
לילה טוב: Bona nit
להתראות: Adéu, arreveure, adéu-siau
להתראות בקרוב: Fins després!
בבקשה: Per favor, si us plau
מה נשמע?: Com va això?, Què tal?
טוב, ואצלך?: Bé, i tu?
תודה: Gràcies/mercè
תודה רבה: moltes gràcies/mercès
סליחה, אני מצטער/ת: Perdó, ho sento

ראו גם
 המוסד ללימודים קטלאניים
 האקדמיה הוולנסיינית ללשון
 הארצות הקטלאניות
 ויקיפדיה הקטלאנית

 קישורים חיצוניים 

 קטלאנית, באתר אתנולוג
 אנציקלופדיה קטלאנה – אנציקלופדיה ומילון קטלאני־קטלאני
 מילון קטלאני־ספרדי־אנגלי־צרפתי־גרמני באתר grec.cat
 DACCO – מילון קטלאני אנגלי בקוד פתוח


הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קטלוניה: תרבות
קטגוריה:ספרד: שפות
קטגוריה:איטליה: שפות
קטגוריה:צרפת: שפות
קטגוריה:שפות