נחל ארנון

שמאל|ממוזער|250px|צפון ים המלח במפת מידבא. הארנון נראה מעל תורן האונייה במרכז התמונה
נחל ארנון (בערבית: وادي الموجب; תעתיק מדויק: ואדי אלמוג'בּ) הוא נחל איתן הנמצא בעבר הירדן המזרחי, ונשפך לים המלח. זיהויו של ואדי אלמוג'ב עם נחל ארנון המקראי מקובל על כל החוקרים.

שטח אגן הניקוז של הנחל הוא 6,450 קמ"ר וספיקת המים שלו היא כ-7,200 מטר מעוקב בשעה. בחלקו הצפוני של אגן הניקוז של הנחל, מגיע יובלו העיקרי, ואדי ואלה, עד סמוך לעמאן, ובדרום אגן הניקוז מגיעות שלוחותיו עד כרך. מקורו המזרחי של הנחל האיתן מצוי בעין אל-לג'ון, בגובה של 690 מטר מעל פני הים, בין כרך ובין תחנת קטראני שעל מסילת הברזל החיג'אזית, במקום הנקרא "ראס אלמוג'ב". מנקודה זו ועד שפכו במרכז חופו המזרחי של ים המלח, יורד הנחל כ-1,111 מטרים במהלך של 51 קילומטר.

אורכו של הנחל הוא כ־76 ק"מ. כיום, חלקו התחתון של הנחל הוא חלק משמורת טבע מוכרזת של "הרשות המלכותית לשמירת טבע" בירדן. השמורה משתרעת על השטח שבין ואדי זרקא-מעין בצפון ובין ואדי שקיק בדרום. סמוך לשפך הנחל הוקם גשר המשמש את הכביש הסלול לאורך חופו המזרחי של ים המלח.

הנחל הוא בעל אופי קניוני לכל אורכו, וכולל מפלי מים רבים שמונעים הליכה רצופה בערוצו. הנחל אינו ניתן לחצייה אלא במעבר ערוער בו פונה הנחל מזרימה צפונה לזרימה בכיוון מערב. מעבר זה (מעברות הארנון) היה בעל חשיבות רבה מאז ומתמיד. ב-2004 נחנך באזור המעבר סכר אל-מוג'יב הגדול אשר יוצר אגם מלאכותי שמימיו מיועדים להשקיה. בחלקו התחתון של הנחל, מכ-15 קילומטר ממזרח לים המלח ועד שפכו, זורם הנחל בקניון אבן חול נובית בשורה של מפלים. בשפך הנחל לים המלח נוצרה דלתה ברוחב ובאורך של כקילומטר. אדמת הסחף של הדלתה מכוסה בצמחייה סבוכה וגדלים בה עצי אשל, שיזף מצוי, דקל ושיטה וחישות של קנה מצוי וקנה צמר.
בנחל מתרחשים שיטפונות מעת לעת וכתוצאה מכך משתנה מדי פעם מהלך הנחל בתוך הדלתה. בשנת 1925 ערכו תלמידי גימנסיה הרצליה טיול במקום, נקלעו לשיטפון ואת אשר ראו תיאר רפאל סברדלוב: 

 הסכר על הנחל והשפעתו על מאזן המים של ים המלח 
הסכר, שנחנך כאמור בשנת 2004, מסוגל לאגור 39 מיליון מטרים מעוקבים. בפועל הוא אחד משמונה סכרים גדולים שנבנו בממלכת ירדן מאז 1977 באגנים המזרחיים לים המלח. סכרים אלו (כולל הארנון) אוצרים יחד מעל 300 מיליון מטרים מעוקבים ונפח האיגום הכולל של הסכרים שנבנו על האגנים המזרחיים מגיע ל־550 מיליון מטרים מעוקבים. יש הטוענים כי סכר זה מהווה חלק משמעותי ממגמה רחבה יותר שמתרחשת באגנים המזרחיים של ים המלח, שהיא הגורם המרכזי והמובהק המאיץ את ירידת מפלס ים המלח.

נחל ארנון במקורות
הנחל נזכר רבות בתנ"ך כנקודת ציון בתיאור הגבול שבין שטחי מואב שלא יועדו לבני ישראל (מדרום לנחל) ובין שטחי מואב שהיו בשליטת האמורים (מצפון לנחל), ואשר יועדו לנחלות גד וראובן:

בספר יהושע מתואר כי גבול בני ישראל בעבר הירדן היה מערוער שבשפת נחל ארנון (כיום "ח'רבת עראער" שבאפיק הארנון) בדרום ועד הר חרמון בצפון:

חז"ל מייחסים את הפסוק  לנס שנעשה לעם ישראל בנחל ארנון בזמן יציאת מצרים: כאשר עמדו בני ישראל לעבור בערוץ נחל ארנון, המתינו להם אמוריים בשני ההרים שמצידי הנחל על מנת להרגם כשיעברו בנחל, אך קודם שהגיעו בני ישראל לאזור קרבו שני ההרים זה לצד זה ומחצו למוות את האמוריים שבפנים. בני ישראל עברו על פסגת ההר ולא ידעו על האויבים הקבורים בו, וכדי לפרסם את הנס זרמה בארה של מרים לתוך הנחל ושטפה מתוכו החוצה את דמם ואיבריהם של המתים.

נחל ארנון נזכר גם במצבת מישע של מישע מלך מואב שישב בדיבון הסמוכה מצפון (כיום דיבאן), שם הוא מציין כי סילק את ישראל ואת בני שבט גד מהאזור, ובנה "מסילה" (דרך) בארנון.

נחל ארנון מצוין גם באופן בולט בפסיפס מפת מידבא. בימי רומא נפלה באזור אימת השודדים ועל כן התקיימה בו פעילות צבאית של לגיונות רומיים.

קישורים חיצוניים

 אל הידן -נחל ארנון, באתר מועדון אלפיני לישראל
 שמורת הטבע "מוג'יב", באתר שמורות הטבע הירדני
 צילום היסטורי - טיפוס המפל הגדול בארנון 1976 , באתר גלריית התמונות של חוג אלעד


הערות שוליים

ארנון
ארנון
קטגוריה:עבר הירדן המזרחי
ארנון
קטגוריה:נחלת שבט ראובן