הדדיות

ממוזער|חסילון נקאי ממין Lysmata amboinensis מנקה פה של ניבן.
ממוזער|זרזיר בקר מנקה אימפלה.
הדדיות או מוטואליזם (אנגלית: Mutualism) הוא אחד משלושת הסוגים העיקריים של יחסי גומלין סימביוטיים. במצב זה, שני יצורים ממינים שונים מפיקים תועלת מהסימביוזה (לדוגמה: יכולת טובה יותר לשרוד). סוג זה של יחסים נפוץ מאוד במערכות אקולוגיות ומהווה חלק חשוב מהן. חלק מהיחסים קרובים וארוכי טווח בעוד אחרים ארעיים.

 מקור המונח 
התואר "הדדי" (אנגלית: mutual, reciprocal), המשמש גם לתיאור קשר חיובי בין אישי הגורם הנאה לשני הצדדים, נגזר מהתואר בארמית הֲדָדֵי, שמורכב מסיומת התארים -י והרכיב בארמית הדא-הדא, מקביל לעברית הזה-הזה: רכיב זה מתייחס לרעיון של פעולה של האחד ("הזה") על השני ("הזה"): זה את זה, או זה לזה. עברית זה = ארמית דא, עקב חילוף אותיות ז↔ד בין עברית↔ארמית.

מאפיינים
יחסי הדדיות, או "מוטואליזם", הם יחסים מסוג +/+, דהיינו, מועילים לשני המינים המשתתפים. קיימים מקרים רבים של הדדיות בעולם החי, חלקם הכרחיים להישרדותו של מין אחד או יותר מהמינים המשתתפים (הדדיות אובליגטורית) כך שהוא לא יוכל לשרוד כלל בחברה בה נעדר המין האחר, וחלקם אינם הכרחיים (הדדיות פקולטטיבית), ואז ההדדיות רק מעלה את כשירותו בבתי הגידול בה הוא יוכל לקיימה. כמו כן, הדדיות יכולה להיות ספציפית, ולהתקיים רק בין זוג מינים מסוים וספציפי, וישנם מקרים בהם היא איננה כזו ויכולה להתרחש בין מגוון מינים. בעבר נהגו להשתמש בהדדיות כדוגמה להרמוניה בטבע ולהתייחס אליה כעזרה הדדית, אך ככל שמתקדם המחקר בנושא מתברר כי נכון יותר להתייחס להדדיות כניצול הדדי - כל מין מנצל את המין האחר לצורך העלאת כשירותו.

 מדידה והגדרה של הדדיות 
מדידת הכשירות והרווחיות המדויקת שפרט מרוויח מיחסי ההדדיות לא תמיד ניתנת למדידה בייחוד כאשר פרט מרוויח ממספר מינים לדוגמה ברוב יחסי צמח מאביק. בדרך כלל מסווגים את יחסי ההדדיות לפי שני מונחים: הכרחית (אובליגטורית) ולא הכרחית (פקולטטיבית), אך גם הגדרה זו היא בעייתית בעיקר כאשר שני האורגניזמים חיים בקרבה פיזית מוגברת, לדוגמה אדם וחיידקי המעיים.

הדדיות במדינת ישראל:

הדדיות במדינת ישראל מהווה ערך חברתי מרכזי, הבא לידי ביטוי במערכות היחסים בין פרטים, קבוצות וקהילות, ובמחויבות ההדדית בין האזרחים לבין המדינה. עקרון ההדדיות מתבטא בנכונות לתרום לטובת הכלל באמצעות שירות צבאי או אזרחי, תשלום מיסים, התנדבות קהילתית וסיוע בעתות חירום, לצד ציפייה להגנה, רווחה ושירותים ציבוריים מצד המדינה. לאורך השנים עוצבה ההדדיות בישראל על רקע אתגרים ביטחוניים, חברתיים וכלכליים, והיא באה לידי ביטוי במיוחד בזמני משבר, כגון מלחמות ואירועי חירום לאומיים, שבהם מתגברת תחושת הסולידריות והערבות ההדדית.

דוגמאות
דגי נקאי וחסילונים נקאים (Cleaner shrimp)  מנקים דגי שונית מטפיליהם. דגי השונית זוכים להיפטר מטפיליהם, והנקאי זוכה לארוחה דשנה וגם להגנה מטורפים.
בדומה לנקאי, זרזיר הבקר, טירן הבקר, פזאי הבקר ואנפית הבקר מנקים פרסתנים שונים מחרקים מגרדים, מקרציות ומטפילים ולעיתים גם להגנה מוקדמת מטורפים (באמצעות ראייה טובה יותר), בתמורה למזון והגנה.
דגי השושנון ומספר סרטנים חיים בהדדיות עם שושנות ים. הם מנקים אותה או מושכים לעברה טרף ובתמורה מקבלים הגנה ארסית מטורפים.
החזזית היא שילוב של אצות או כחוליות ופטרייה. הראשונים מייצרים מזון לפטרייה המגוננת על האצות מהתייבשות ומספקת להם מינרלים.
מיקוריזה – יחסי הדדיות בין פטרייה לשורשי צמחים.
פרפרים וקוליבריים שונים חיים בהדדיות למיני פרחים שונים ומבצעים עבורם האבקה ייחודית.
נמלים מסוימות מגדלות כנימות עלה המפרישות עבורן צוף. בתמורה הן זוכות להגנה.
גירית הדבש מנהלת יחסים עם אוביל הדבש אשר מוצא עבורה דבש והיא מחלצת אותו מהדבורים.
קויוט וגירית אמריקאית צדים יחדיו טרף קטן וחוסמים את דרכי נסיגתו.

 ראו גם 
 קו-אבולוציה

 לקריאה נוספת 
 ג'יימס פרוסק, ידידות מופלאה, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 140, ינואר 2010



קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:סימביוזה