המכון האוקיינוגרפי בוודס הול

המכון האוקיינוגרפי בוודס הול (באנגלית: The Woods Hole Oceanographic Institution, בראשי התיבות: WHOI) הוא מכון לחקר ימי במסצ'וסטס, ארצות הברית. המכון מתמחה בנושאים ימיים רבים ביניהם, למשל, חקר האוקיינוסים (אוקיינוגרפיה), ומפתח רובוטים ומכשירים אחרים המשמשים לחקר ההיסטוריה האקלימית של האוקיינוסים ונושאים נוספים הקשורים בים. המכון פועל מאז 1930 ומעניק תארים בשיתוף עם המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

פיתוחים
להלן כמה מפיתוחי המכון:

מקדח ימי
מקדח ימי המשמש להוצאת דגימות משקעים קדומים מקרקעית האוקיינוס, דבר שישמש את החוקרים את ההיסטוריה האקלימית הקדומה של האוקיינוסים בכלל, ושל כדור הארץ בפרט. משקל המקדח הוא יותר מ-11 טון.

צוללת גלים מאוישת

צוללת גלים מאוישת, ה-DSV Alvin, הבנויה בצורה מתאימה לעומק רב, ומשקלה הוא 16 טון. צוללת זו נבנתה על ידי צי ארצות הברית ומופעלת על ידי מכון ה-WHOI. צוללת זו נקראה על שם המהנדס אליין וין (Allyn Vine) שפיתח אותה.

שמאל|ממוזער|250px|שנת 1978. בתמונה ה-DSV Alvin חוקר נביעה הידרותרמית באוקיינוס

הצוללת החלה לפעול ב-5 ביוני שנת 1964 בפעילות מחקר אוקיינוגרפי בכל רחבי העולם. הצוללת פועלת כאשר היא מגיעה למצולות הים, ונתמכת על ידי ה-Atlantis, צוללת בבעלות הצי האמריקני המופעלת על ידי המכון.

בצוות הראשון שצלל באמצעותה באוקיינוס, היו שני מדענים ונווט אחד. הצוללת בנויה משתי זרועות מכניות רובוטיות, וכוללת מערכת הילוכים משוכללת. במשך השנים, עברה הצוללת שיפוצים רבים בהם שופר הציוד שלה, מטרתם הייתה להאריך כמה שיותר את משך החיים של הצוללת. השיפוץ האחרון נעשה בשנת 2001. מלבד זאת, לאחרונה הוסיפו לה ציוד נרחב של כלים מוטוריים משוכללים, ומערכות מחשב חדישות ומשוכללות.

ב-6 באוגוסט 2004, הכריזה קרן המדע הלאומית על כלי רכב חדש שימלא את מקומו של ה-DSV Alvin. כלי הרכב החדש יוכל להגיע לעומק גדול יותר ויצויד בציוד משוכלל יותר מזה שב-DSV Alvin. גורלה של ה-DSV Alvin אינו ידוע, ויש אומרים שצוללת גלים זו תיכנס למוזיאון, או שתשמש למחקר ימי במים רדודים (באופן יחסי לכלי הרכב החדש שימלא את מקומה). נכון לשנת 2016, DSV Alvin עדיין בשימוש.

רובוט תת-ימי
בשנת 2009 פיתח המכון רובוט תת-ימי, Hybrid Remotly Operated Vehicle, ובקיצור HROV. הרובוט קיבל את השם Nereus, ומאפשר למדענים לחקור את מעמקי האוקיינוסים, כולל לעומק של 11,000 קילומטר, כמו שקע מריאנה, הנקודה העמוקה ביותר הים. בפעולתו המבצעית הראשונה אל שקע מריאנה שבר הרובוט את השיא בצלילה העמוקה ביותר בעולם.

רובוט זה יכול לחקור גם תנאים סביבתיים משתנים כגון רעידות אדמה והתפרצויות געשיות ימיות.

רובוט תת-ימי זה פועל בשני מישורים:

1. הוא משמש כרובוט מחקר ימי עצמאי לשטחים גדולים, ובמצב זה, הוא אוסף מידע, מצלם תמונות תת-ימיות, וממפה את קרקעית הים, כל זמן שהוא בתוך הים. ה-HROV יכול להגיע לעומק מקסימלי של 10–11 קילומטרים מתחת לקרקעית הים, ולפעול 36 שעות ברציפות. לאחר מכן, הוא עולה למעלה מפני שטח האוקיינוס לניתוח הנתונים.

2. על פי התכנון, הרובוט צפוי לשמש גם כרובוט מחקר, שאינו עצמאי אלא יחובר לכבל, שעל ידי מלחוץ (כלי שימש כתגבורת נגד זרמי המים החזקים בתחתית האוקיינוס) ועוגן, יוכל להחזיק מעמד בתוך הים לתקופות ארוכות. לאחר שהרובוט יגיע עם הכבל לקרקעית האוקיינוס, הוא יתנתק מהכבל, ויוכל להגיע עד ל-20 קילומטרים מתחת לקרקעית האוקיינוס.

ראו גם
מכון סקריפס לאוקיינוגרפיה – מוסד דומה על חופה המערבי של ארצות הברית

קישורים חיצוניים



הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מכוני מחקר
קטגוריה:מכוני מחקר אמריקאיים
קטגוריה:ארגונים ימיים
קטגוריה:מסצ'וסטס: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:אוקיינוגרפיה