עיטורי צה"ל

עיטורי צה"ל הם אותות ועיטורים המוענקים לחיילי וקציני צה"ל, שהפגינו אומץ לב וגבורה יוצאי דופן, בדרך כלל בשעת לחימה. רבים מבין מקבלי העיטורים נהרגו תוך כדי ביצוע המעשה שבגינו עוטרו. עיטורי צה"ל נחלקים לשתי קבוצות: עיטורים, וציונים לשבח. גם בתוך הקבוצות ישנו מדרג ברמת העיטור או הציון לשבח. עיטורים וצל"שים מוענקים לעיתים גם ליחידות שלמות. חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל קובע הוראות בנושא.

היסטוריה
ממוזער|178x178 פיקסלים|אות גיבור ישראל
בטקס שנערך ב-17 ביולי 1949, אחרי מלחמת העצמאות, הוענק לראשונה "אות גיבור ישראל" לשנים-עשר לוחמים, בזכות הצטיינותם יוצאת הדופן בשדה הקרב. הלוחמים המעוטרים גילו אומץ לב וסיכנו עצמם למען הצלת חבריהם או הצלחה במשימה. בין מעשי הגבורה: הזזת רכב שהפריע לכוחות צה"ל להמשיך בקרב, פעולות חיפוי, השתלטות על משאית בשיירה ערבית בדרכה לתקוף את חיפה, פיצוץ אונייה מצרית וכן - במשימת הובלת מזון ותחמושת לגוש עציון הנצור, משוריינים הותקפו, ופוצצו. חלק מהאותות ניתנו לאחר מות מקבליהם במעשה הגבורה.

לאחר זמן הונהגה הענקת ציונים לשבח (צל"שים) מטעם הרמטכ"ל, האלופים, מפקדי אוגדות ומפקדי חטיבות. בהתאם, בתום מלחמת ששת הימים העניק הרמטכ"ל ציון לשבח ל-51 לוחמים.

בינואר 1970 אישרה הכנסת את חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, שקבע את שלושת העיטורים הגבוהים ביותר עבור גילויי אומץ וגבורה במהלך לחימה: עיטור הגבורה, עיטור העוז ועיטור המופת. עיטורים אלה הוענקו בדיעבד גם לחלק ממי שעוטרו בצל"ש על ידי הרמטכ"ל מאז קום המדינה, כאשר ועדה קבעה איזה עיטור חדש יחליף את הצל"ש, אם בכלל. בנוסף, המיר החוק את "אות גיבור ישראל" לעיטור הגבורה. ביום העצמאות ב-1973 הוענקו העיטורים החדשים שהחליפו את הציון לשבח.

על פי נתוני אתר הגבורה, עד יולי 2015 הוענקו על ידי צה"ל 2,126 עיטורים שונים. מספר זה אינו כולל אותות הערכה והוקרה ועיטורים שניתנו על ידי משטרת ישראל, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ושירות הביטחון הכללי. להלן פירוט מספר העיטורים השונים:
  סוג העיטור  מספר העיטורים שניתנו   עיטור הגבורה 40   עיטור העוז 218   עיטור המופת 606   צל"ש הרמטכ"ל  254   צל"ש אלוף  639   צל"ש מפקד אוגדה  187   צל"ש מפקד חטיבה  182

רוב העיטורים והציונים לשבח הוענקו לגברים. עם זאת, יש בין מקבלי העיטורים גם כמה עשרות נשים, בהן טוראית אסתר ארדיטי (עיטור המופת), סג"ם דינה בן-יהודה (זלץ) (צל"ש רמטכ"ל), סרן אסנת זהיר (צל"ש רמטכ"ל), סמלת מאיה קופשטיין ז"ל (צל"ש אלוף), רס"ן רבקה יצחק (צל"ש מפקד אוגדה), רב"ט רוז'י להר זינגר (צל"ש אלוף), טוראית אורית טאפט (צל"ש אלוף), סרן מרינה קמינסקי (צל"ש אלוף). סא"ל אור ליבני-בן יהודה (צל"ש אלוף).

מדי פעם מוענקים עיטורים כאשר סיפור המעשה שבגינו הוענק העיטור, וזהות מקבל העיטור נותרים אסורים לפרסום גם עשרות שנים לאחר המעשה, בשל ביטחון מידע מסווג. במקרים אלו נוסח כתב העיטור הוא לאקוני. כך למשל: "סמ"ר ר.ק. השתתף במבצע. סמ"ר ר.ק. הוכיח יכולת מעולה כלוחם". לעיתים, משמעות סיפור המעשה מתבררת לאחר זמן. כך למשל צל"ש הרמטכ"ל שהוענק לסא"ל אהוד ברוג (ברק), מפרט "על מנהיגותו בפעולות מבצעיות בתקופת פיקודו על יחידה" (אהוד ברוג הוא אהוד ברק, והיחידה הנרמזת כאן היא סיירת מטכ"ל).

עיטורים
עיצוב העיטורים
עיצוב העיטורים נקבע לאור המלצות ועדה בראשה עמד האלוף אפרים בן ארצי. בנימוקיו לבחירת הצבע הצהוב לעיטור הגבורה אמר בן ארצי כי: 

תקנות העיטורים בצבא-הגנה לישראל (ענידת עיטורים ואותות מערכה) תוקנו בתשל"ג–1973. על פיהן נקבע כי לכל עיטור שלושה חלקים:
 "פארה" - חלקו העיקרי של העיטור, העשוי מתכת;
 "סרט" - פיסת אריג צבעוני המתחברת לבגד, עליה נתלית הפארה;
 "אות העיטור" - אות בצבע הסרט, המסמל את העיטור.

אם מקבל העיטור זוכה שוב לעיטור מאותו סוג - אין הוא מקבל את העיטור פעם נוספת אלא "תג לעיטור", גרסה מוקטנת של הפארה, אותו הוא עונד על העיטור הראשון. משמעותו של אות זה כשל עיטור נוסף.

את שלושת העיטורים - הגבורה, העוז והמופת - עיצב האמן הבינלאומי, חתן פרס ישראל, דן ריזינגר.

עיטור הגבורה

שמאל|לא ממוסגר|160x160 פיקסלים
שמאל|160px|עיטור הגבורה
עיטור הגבורה, העיטור הגבוה ביותר שניתן בצה"ל, מוענק על ידי שר הביטחון בהמלצת הרמטכ"ל "על גבורה עילאית, בעת לחימה, מול פני האויב, תוך חירוף נפש". לעיטור הגבורה סרט בצבע צהוב.

עד 1975 הוענקו 40 עיטורי הגבורה. מאז ועד היום לא הוענק עיטור זה.
 מלחמת העצמאות - 12 עיטורים
 פעולות התגמול - 3 עיטורים
 מלחמת סיני - 4 עיטורים
 מלחמת ששת הימים - 12 עיטורים
 מלחמת ההתשה - עיטור אחד
 מלחמת יום הכיפורים - 8 עיטורים

עיטור העוז

שמאל|לא ממוסגר|160x160 פיקסלים
שמאל|160px|עיטור העוז
עיטור העוז - העיטור השני בחשיבותו - מוענק על ידי הרמטכ"ל, "על מעשה גבורה, שנעשה במילוי תפקיד קרבי, תוך חירוף נפש". לעיטור העוז סרט בצבע אדום.

עד 2010 הוענקו 223 עיטורים כאלה.
 בין מלחמת העצמאות למלחמת סיני - 23 עיטורים
 מלחמת סיני - 21 עיטורים
 בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים - 20 עיטורים
 מלחמת ששת הימים - 39 עיטורים
 מלחמת ההתשה - 14 עיטורים
 מלחמת יום הכיפורים - 93 עיטורים
 בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת לבנון הראשונה - עיטור אחד
 מלחמת לבנון הראשונה - 2 עיטורים
 האינתיפאדה השנייה - עיטור אחד
 מלחמת לבנון השנייה - 6 עיטורים

עיטור העוז הוענק פעמיים לשני חיילים: עובד לדיז'ינסקי, אמנון ליפקין-שחק. (לרשימת מקבלי עיטור העוז מקום המדינה ראו: אתר הגבורה)

עיטור המופת
שמאל|לא ממוסגר|160x160 פיקסלים

שמאל|160px|עיטור המופת
עיטור המופת - העיטור השלישי בחשיבותו - מוענק על ידי הרמטכ"ל, על "מעשה שנעשה באומץ לב והוא ראוי לשמש מופת". לעיטור המופת סרט בצבע כחול.

עיטור המופת ניתן פעמים רבות על מעשה גבורה בעת קרב, אך להבדיל משני העיטורים הגבוהים ממנו, הניתנים אך ורק על מעשה גבורה בתפקיד קרבי, עיטור המופת מוענק גם על מעשה גבורה שלא בעת קרב.

נכון ל-2010, הוענקו 602 עיטורים. ב-2005 הוענקו עיטורים אחרי תקופה בה העיטור לא הוענק מאז 1982.
 בין מלחמת העצמאות למלחמת סיני - 15 עיטורים
 מלחמת סיני - 3 עיטורים
 בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים - 62 עיטורים
 מלחמת ששת הימים - 207 עיטורים
 בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים - 97 עיטורים
 מלחמת יום הכיפורים - 195 עיטורים
 בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת לבנון הראשונה - 4 עיטורים
 מלחמת לבנון הראשונה - 4 עיטורים
 מלחמת לבנון השנייה - 12 עיטורים
 בין מלחמת לבנון השנייה למבצע צוק איתן - עיטור אחד
 מבצע צוק איתן - עיטור אחד למפקד כוח גבעתי שגילה מנהרה שבה נחטף הדר גולדין.
לאחר מבצע צוק איתן - עיטור אחד.

מבין מקבלי אות המופת ששמותיהם פורסמו, עיטור המופת הוענק פעמיים לשני חיילים: שלמה הגני ומיכאל בורט. לרשימת מקבלי עיטור המופת מקום המדינה ראו אתר הגבורה.

צל"שים
ציונים לשבח מוענקים בנפרד בין המלחמות, על רקע בצבע ירוק. צל"ש שניתן בזמן מלחמה נענד על גבי אות המערכה של מלחמה זו (צל"ש מח"ט ניתן כאות נפרד כיוון שאי אפשר לציין אותו על גבי אות מערכה) . בדומה לעיטור, צל"ש ניתן על מעשה שיש בו גבורה או אומץ לב מעל ומעבר לביצוע הרגיל של חייל או קצין, אך בניגוד לעיטור, צל"ש ניתן לעיתים גם על תרומה יוצאת דופן לביטחון המדינה, מבלי שנדרש אומץ לב להשגתה. דוגמה לכך הוא צל"ש הרמטכ"ל שניתן לרב"ט א.ח. (הוא חיים אשד, לימים תת-אלוף). ההנמקה: "א.ח. גילה כושר טכני מעולה הראוי לשבח ותרם תרומה חשובה ביותר לכוננותו של צה"ל".

צל"ש הרמטכ"ל
180x180px|שמאל
צל"ש הרמטכ"ל מוענק על ידי הרמטכ"ל על "מעשה הצטיינות, המזכה באות שאינו מגיע בדרגתו לדרגת עיטור". צורת הצל"ש היא שלושה סמלים של חרב מוצלבת בענף עץ זית (זהים לסמל דרגת תת-אלוף). כאמור, לאחר שהתקבל חוק העיטורים - הוסבו חלק מצל"שי הרמטכ"ל לעיטורים גבוהים יותר, והללו אינם נכללים כיום במניין הצל"שים. עד 2011 הוענקו 220 צל"שי רמטכ"ל.
 בין מלחמת העצמאות למלחמת סיני - צל"ש אחד
 בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים - 42 צל"שים
 מלחמת ההתשה - 3 צל"שים
 מלחמת יום הכיפורים - 104 צל"שים
 בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת לבנון הראשונה - 10 צל"שים
 מלחמת לבנון הראשונה - 5 צל"שים
 בין מלחמת לבנון הראשונה למלחמת לבנון השנייה - 19 צל"שים
 מלחמת לבנון השנייה - 17 צל"שים
מבצע צוק איתן - 4 צל"שים
לאחר מבצע צוק איתן - 7 צל"שים

נחמיה כהן, אמיתי חסון ואהוד ברק זכו לעיטור המופת וארבעה צל"שי רמטכ"ל, והם החיילים המעוטרים ביותר בצה"ל.

צל"ש אלוף
שמאל|180px
צל"ש האלוף דומה לצל"ש הרמטכ"ל, אך מוענק על ידי אלוף פיקוד או מפקד זרוע. צורתו היא שני סמלי חרב המוצלבת עם ענף עץ זית. לרשימת מקבלי צל"ש אלוף מקום המדינה, ראו באתר הגבורה.

צל"ש מפקד אוגדה
שמאל|180px
צל"ש מפקד האוגדה דומה לצל"ש הרמטכ"ל, אך מוענק על ידי מפקד האוגדה - קצין בדרגת תת-אלוף. צורתו: סמל אחד הזהה לסמל דרגת תת-אלוף. לרשימת מקבלי צל"ש מפקד אוגדה מאז קום המדינה, ראו באתר הגבורה.

צל"ש מפקד חטיבה
שמאל|180px
בדומה לצל"ש הרמטכ"ל, אך מוענק על ידי מפקד החטיבה או אגד (קצין בדרגת אלוף-משנה). לרשימת מקבלי צל"ש מח"ט ראו אתר הגבורה.

צל"ש יחידתי
הוא דומה לצל"ש על דרגותיו השונות, אך מוענק ליחידה שלמה: צוות, מחלקה, פלוגה, גדוד וכו', על ידי "מפקד המורשה להעניק צל"ש". צל"ש זה אינו נענד על ידי אנשי היחידה, אלא נקבע על נס או דגל היחידה, אם ליחידה יש נס או דגל משלה. לרשימת מקבלי צל"ש יחידתי ראו .

ענידת העיטור
בתקנה 8 לתקנות העיטורים בצבא-הגנה לישראל (ענידת עיטורים ואותות מערכה), תשל"ג–1973 נקבע:

אופן ענידת אותות מערכה
לאופן ענידת אותות המערכה ישנה חוקיות מסוימת ותצורה מסוימת שנקבעה על ידי ענף המשטר והמשמעת באכ"א, כדלהלן:
אותות ייענדו בשורות, כשבכל שורה שני אותות, מעל חפי הכיס השמאלי, לפי הסדר הבא:

בשורות התחתונות - אותות המערכה.

ככלל, אותות הצל"ש ייענדו מעל לאותות המערכה.
אם בשורה העליונה משורות אותות המערכה יש אות אחד בלבד - ייענד מימין, ולשמאלו ייענד אות הצל"ש בדירוג הנמוך ביותר.
אם הוענק אות צל"ש במהלך אחת המלחמות, ייענד סמל הצל"ש על גבי אות המערכה.

אם אין אותות מערכה, ייענדו אותות הצל"ש בשורות התחתונות ביותר.

מעל לשורת אותות המערכה ואותות הצל"ש, כמפורט לעיל, ייענדו אותות העיטורים.

אם בשורה העליונה משורות אותות המערכה ואותות הצל"ש יש אות אחד בלבד - ייענד משמאלו אות העיטור, הנמוך מן העיטורים.

אם אין אותות מערכה ואותות צל"ש, ייענדו אותות העיטורים בשורה התחתונה ביותר.

סדר אותות הצל"ש ואותות העיטורים - אותות בדירוג גבוה יותר ייענדו בשורות העליונות יותר; ובאותה שורה - האות הגבוה מן השניים ייענד מימין.

היה מספר האותות הכולל בלתי זוגי - ייענד האות האחרון לפי הסדר האמור לעיל בשורה העליונה ביותר, במרכז. אות יחיד ייענד מעל מרכז חפי הכיס השמאלי.

על חולצה ללא כיס ייענדו האותות במקום החופף למקומם בחולצה עם כיס.

אות הערכה מטעם הרמטכ"ל
שמאל|75px|אות הערכה מטעם הרמטכ"ל
שמאל|75px|

עיטור המוענק עבור מעשים בעלי חשיבות עליונה, שאינם מתאימים לאחד משלושת העיטורים האחרים. ממשלת ישראל קבעה עיטור זה ב-26 באפריל 1981. ניתן להעניק את האות הן לאזרחי המדינה והן לזרים. העיטור הוא עגול. בחזית מופיע מגן דוד עם ענף זית וחרב משמאלו. צידו האחורי ריק. העיטור מחובר לסרט לבן שבקצותיו שני פסי תכלת, בדומה לדגל ישראל.


אות הוקרה מטעם האלוף
שמאל|75px

אות הוקרה מטעם האלוף הוא אות המוענק על ידי צה"ל לאזרח, שעשה מעשה רב-חשיבות למען צה"ל או למען ביטחון מדינת ישראל. על ייסוד האות החליטה ממשלת ישראל ב-27 בינואר 2005.
אות ההוקרה יוענק לאזרח ישראל או לתושב קבע בשל מעשה או התנהגות שאין בהן כדי להעניק אות הערכה מטעם הרמטכ"ל, כביטוי סמלי של הוקרה על מעשה רב-חשיבות שעשה המקבל, במישרין או בעקיפין, לחיזוקו של צה"ל, ואשר יש בו כדי לקדם את ביטחון מדינת ישראל.
אות הוקרה מטעם האלוף נענד על חולצה אזרחית בלבד.

אותות הצטיינות
בנוסף לאותות הגבורה והצל"שים, המוענקים על מעשי גבורה, מוענקים בצה"ל אותות הצטיינות הניתנים בגין הצטיינות יתרה של אנשי קבע, חיילי המערך הסדיר ואנשי מילואים בשל "תפקוד יוצא דופן מתמשך שניתן להצביע על מרכיביו" ו"הפגנת מקצועיות ראויה לציון". אותות ההצטיינות מוענקים כסיכה הנענדת על כיס החולצה (או המקטורן) של המדים.

אות מצטיין הנשיא
שמאל|80px
אות מצטיין הנשיא הוא אות הצטיינות לחיילי צה"ל, נגדיו וקציניו, מעיטורי נשיא מדינת ישראל, המוענק על ידי נשיא המדינה במעמד ראש הממשלה, שר הביטחון, הרמטכ"ל, אלופי צה"ל ונכבדים נוספים במשכן הנשיא. 

אות מצטיין הרמטכ"ל
שמאל|80px
אות מצטיין הרמטכ"ל הוא אות ההצטיינות הגבוה ביותר למשרתי הקבע בצה"ל; קצינים ונגדים, אנשי מערך המילואים ואזרחים עובדי צה"ל. האות ניתן בגין הצטיינות, הפגנת מקצועיות ראויה לציון, מוסר עבודה גבוה, השקעה, ואחריות אישית עם תחושת מחויבות לצה"ל. 

החל משנת 2013 מוענקת למקבלי האות סיכה ייחודית.

אות מצטיין ראש סמכות (אלוף) / מצטיין קצין חיל ראשי
שמאל|80px
אות מצטיין ראש סמכות, הוא אות המוענק מטעם קצין בדרגת אלוף או קצין חיל ראשי לחיילים בשירות חובה בדרגת רב"ט ומעלה, קצינים עד דרגת רס"ן, אנשי קבע מדרגת סמ"ר, וחיילים בשירות מילואים, בשל "תפקוד יוצא דופן מתמשך, שניתן להצביע על רכיביו". 

החל משנת 2025 מוענקת סיכת הצטיינות ייחודית.

אותות מערכה

 אות  מלחמה  עיצובהערות 90x90 פיקסלים  מלחמת העצמאות  כחול שמסמל את התקווה לעתידה של המדינה החדשה, מעט אדום שמזכיר את ההרוגים והפצועים הרבים במלחמה ופסי תכלת ולבן שמסמנים את דגל המדינה החדשה.לובשי מדים שהיו זכאים לענוד את עיטור לוחמי המדינה ענדו גרסה מוקטנת של עיטור זה על גבי האות 90x90 פיקסלים  מבצע קדש  כתום כצבע החולות בסיני, תכלת כצבע דגל המדינה, כחול בשל תעלת סואץ שהייתה הסיבה ליציאה למלחמה והאדום שמסמל את האבדות. 90x90 פיקסלים  מלחמת ששת הימים  פסי תכלת ולבן בתווך שמסמלים את דגל המדינה, אדום וכחול בשוליים - צבעי הגבורה. 90x90 פיקסלים  מלחמת ההתשה  כתום כצבע החולות בסיני, תכלת שמסמלת את תעלת סואץ, הפסים הלבנים על גבי הכתום שמסמלים את ההפוגות בלחימה ותכלת לבן - דגל ישראל. 90x90 פיקסלים  מלחמת יום הכיפורים  האדום מרכזי ומשמעותי יותר מכל הצבעים בשל ריבוי האבדות והרגישות לנושא בחברה הישראלית. שני פסי תכלת לבן מסמלים את הטלית וקדושת יום הכיפורים. 90x90 פיקסלים  מלחמת שלום הגליל  כחול ולבן כצבעי דגל המדינה, אדום וירוק בתווך שבמרכז מזכירים את צבעי דגל לבנון, אדום בשוליים מסמל את דם ההרוגים. 90x90 פיקסלים  מלחמת לבנון השנייה  אדום בתווך כדם הנופלים, כתום לסימול העורף שנפגע בלחימה (כתום הוא צבעו של פיקוד העורף), ירוק לסימול עץ הארז - רמיזה ללבנון, כחול ולבן כצבעי דגל המדינה.לצד אות זה, הוענק גם אות מיוחד בו הוטבע צל"ש אלוף 90x90 פיקסלים  מבצע צוק איתן  כחול ולבן כצבעי דגל המדינה, אדום כדם הנופלים והפצועים, חום בהיר כצבע החול ברצועת עזה, כתום בשוליים כצבעו של פיקוד העורף, מסמל את עמידת אוכלוסיית העורף במהלך המבצע. 90x90 פיקסלים  המערכה ברצועת הביטחון  כחול ולבן כצבעי דגל המדינה, ירוק ואדום – המסמלים את דגל לבנון, כמו גם את הלחימה בשטח רווי צמחייה (ירוק) ואת הנפגעים ואת עוז הלחימה (אדום) ואפור המסמל את הפעילות הצבאית הנמשכת ואת צבע המוצבים.הוענק באופן חריג גם לחיילי צד"ל

חיילים וקצינים שזכו במספר עיטורים
ישנו מספר מצומצם של חיילים וקצינים שזכו במספר עיטורים וצל"שים, ביניהם: שלמה ניצני ואביגדור קהלני, שעוטרו שניהם גם בעיטור הגבורה וגם בעיטור המופת. ניצני עוטר בעיטור הגבורה כסמל במבצע קדש, ובעיטור המופת כסגן-אלוף במלחמת יום הכיפורים. קהלני עוטר בעיטור המופת כסגן במלחמת ששת הימים, ובעיטור הגבורה כסגן-אלוף במלחמת יום הכיפורים. ישנם שני חיילים אשר זכו בעיטור הגבורה ובצל"שים: דניאל ורדון זכה פעמיים בצל"ש אלוף, במבצע סנונית ב-1960 ובהיתקלות ליד כפר סאלד ב-1962; במלחמת ששת הימים זכה בעיטור הגבורה. הוא נהרג במהלך הקרב שבו זכה בעיטור.

מספר חיילים זכו בשני אותות מאותו סוג: עובד לדיז'ינסקי, אמנון ליפקין-שחק עוטרו בשני עיטורי העוז כל אחד, ומיכאל בורט ושלמה הגני עוטרו בשני עיטורי מופת כל אחד. ארבעה חיילים עוטרו בעיטור העוז ועיטור המופת: משה קליין, אילן אגוזי, גד קרול ויוסף דירהלי.

אהוד ברק וסרן נחמיה כהן, לוחם וקצין בסיירת מטכ"ל חולקים את התואר (הלא רשמי) "החייל המעוטר ביותר בצה"ל". כל אחד מהם זכה בעיטור המופת וארבע פעמים בצל"ש הרמטכ"ל. כהן קיבל את עיטוריו במהלך כחמש שנים וחצי של שירותו הצבאי; ברק קיבל את עיטוריו במהלך תקופה של כאחת עשרה שנים, באמצע תקופת שירותו הצבאי.

ראו גם
 חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל
 אות מצטיין הרמטכ"ל
 אות השירות המבצעי
 פרס ביטחון ישראל
 אות מצטיין הנשיא
 אות שירות (ישראל)
 אות השירות בישראל
 עיטורי משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר
 עיטורים וציונים לשבח במלחמת יום הכיפורים

לקריאה נוספת
יהודה הראל, צל"ש: עשרים שנות גבורה בישראל, מוקד, 1968, 
עודד אבישר, צל"ש: עיטורי הגבורה, העוז והמופת, ספריית מדים, 1975, 
מתי גרינברג, בעוז רוחם: עיטורי הגבורה, העוז, המופת וצל"ש הרמטכ"ל, תש"ח-תשנ"ח, משרד הביטחון, 1998
זאב לכיש, "כיצד נבחרו הגיבורים?", בתוך: ניר מן (עורך), עלי זית וחרב: 70 למדינה, כרך י"ח, בן-שמן: מודן, משרד הביטחון והמרכז לחקר כוח המגן מייסודו של ישראל גלילי, 2018, עמ' 173–220
ד"ר אשר שפריר, "אותות ועיטורים בצה"ל", הוצאת מערכות, גיליון 478
אל"ם מיכאל (מייק) אלדר, "שייטת 11 - הקרב על הצל"ש", הוצאת ספריית מעריב, 1996

קישורים חיצוניים

 חוק העיטורים בצבא-הגנה לישראל, תש"ל-1970
 עפר דרורי, חוק העיטורים של צה"ל, השתלשלות היסטורית
 בעוז רוחם, באתר אכ"א
 סדר ענידת אותות ותמונות העיטורים השונים באתר משרד הביטחון
 אתר הגבורה, סיפורם של מעוטרי צה"ל, עורך עפר דרורי

 טקס הענקת עיטורי מלחמת יום הכיפורים בינואר 1975, בערוץ ה-יוטיוב של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון
 אביתר בן צדף, איפה כולם? על מקבלי צל"שים שקופחו
 עפר דרורי, 
 רשימת צנחנים מקבלי עיטורים בעשור הראשון

 עפר דרורי, גיבורי ישראל מרובי העיטורים על חיילים שקיבלו יותר מעיטור אחד
 עפר דרורי, נשים חיילות שזכו לעיטורים וצל"שים
 Medals and Decorations of Israel
 רשימת מקבלי עיטורים בחטיבה 14, מלחמת יום הכיפורים 
 עפר דרורי, על קרובי משפחה שקיבלו עיטור או צל"ש
 עפר דרורי, חיילי צה"ל המעוטרים ביותר (כלל חיילי צה"ל שקיבלו יותר מעיטור אחד)


 .
 עיטורי צה"ל באתר של נתי קנטורוביץ'

 עפר דרורי, 2 באוגוסט 2015: חיילי צה"ל המעוטרים ביותר, עדכון יולי 2015, יד לשריון
 יוסי גמזו, סיפורי הגבורה של עוזי: סיפורי צל"שים מהמלחמה שלאחר המלחמה "מלחמת ההתשה", בבלוג "המולטי יקום של אלי אשד" :
 מאי פלג, המשמעות מאחורי עיטורי הגבורה, העוז והמופת שעיצב דן רייזינגר, 30 באוקטובר 2023

הערות שוליים

*
קטגוריה:שירות בצה"ל
צה"ל
קטגוריה:סמלי צה"ל