מושבה

ממוזער|220px|מפת המושבות הראשונות
מושבה הייתה צורת התיישבות כפרית ציונית בארץ ישראל, שהתבססה על בעלות פרטית על הקרקע, הבית והמשק. השימוש במונח "מושבה" (בימי תחיית השפה העברית נעשה שימוש גם במונח "קולוניה", שכיום מהווה מושג אחר לגמרי) לאפיון צורת התיישבות ישראלית זו מקורו, בין השאר, בתחום המושב היהודי ובמושבות היהודיות החקלאיות בדרום האימפריה הרוסית במאה ה-19.

ניצניה של המושבה בארץ ישראל בשלהי שנות השבעים של המאה ה-19, והמשכה בתקופות העלייה הראשונה והעלייה השנייה. המושבות התבססו בעיקר על ענפי החקלאות. חיי החברה והתרבות במושבות היוו חלק חשוב בהבניית החברה של היישוב היהודי הציוני בארץ ישראל; לדעת החוקר רן אהרנסון הן היו "מסד המפעל הציוני". בשנים 1881–1948 הוקמו ברחבי ארץ ישראל כ־60 מושבות, וארבע נוספות הוקמו בחורן.

כיום, בישראל אין עוד מושבות כלל – זאת מאחר שכולן הוסבו במשך השנים למושבים, לערים או ליישובים אחרים.

תולדות

פתח תקווה, הנחשבת כ"אם המושבות", הוקמה בשנת 1878 בידי יוצאי היישוב הישן בירושלים, לאחר ששבועות אחדים קודם לכן קמה התיישבות דומה בגיא אוני (ראש פינה) על ידי יוצאי היישוב הישן בצפת.

בשנת 1882 נוסדו בידי עולים ממזרח אירופה, אנשי "חובבי ציון", המושבות ראשון לציון, זכרון יעקב וראש פינה (שהייתה למעשה התיישבות מחודשת בגיא אוני). בשנים שלאחר מכן חידשו העולים חובבי ציון את המושבה פתח-תקוה (שנעזבה בינתיים) והקימו מושבות נוספות כמו חדרה, נס ציונה, גדרה ורחובות.

מתיישבים אלה, שנהוג היה לכנותם "איכרי המושבות", פתחו פרק חדש בתולדות ההתיישבות בארץ ישראל. הם היו הראשונים להגשים את רעיונות התחייה הלאומית ברוחם של הוגי הציונות באירופה - חיי יצירה בארץ ישראל המושתתים על חיי כפר וחקלאות. עלייתם נקראה, על כן, "העלייה הראשונה", אף כי הייתה עלייה לארץ גם קודם לכן. בסך הכל הקימו אנשי העלייה הראשונה 32 מושבות.

מפעל חלוצי זה של התיישבות לא היה סיפור הצלחה כלכלי. תנאי אקלים וקרקע קשים, חוסר ניסיון חקלאי של המתיישבים, מערכת שירותים כושלת ועוינות כללית של השלטונות העות'מאנים - כל אלה פגעו במושבות וסיכנו את קיומן, אבל מאידך הם היוו את השלד והבסיס לכל צורות היישוב שהוקמו לאחריהן. מושבים ואף קיבוצים למדו מידיעתם ומניסיונם של איכרי המושבות בענייני החקלאות, ואף השתמשו בשירותים השונים שהם סיפקו.

עשרות מושבות נוספות הוקמו בארץ בתקופות העלייה השנייה (בעיקר בגליל), השלישית (למשל בנימינה), הרביעית (רמת גן, הרצליה ואחרות), החמישית (נתניה, נהריה) וכן הלאה.

חלוקה נוספת של המושבות הייתה לפי השתייכותם: מושבות חובבי ציון, מושבות של הברון רוטשילד ומושבות פרטיות.

מרבית המושבות במרכז הארץ הפכו עם השנים לערים ועיירות עם ענפי מסחר, תעשייה ושירותים, תוך שהן שומרות על זיקה מסוימת לחקלאות.

תמיכת הברון
המושבות ניצלו מהתמוטטות כלכלית בעיקר בשל עזרתו של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד. רוטשילד, שכונה "הנדיב הידוע", לקח תחת חסותו את רוב מושבות חובבי ציון. הוא השקיע בהן כספים רבים בפיתוח תשתיות ושירותי הציבור, בחקלאות מתקדמת ובתעשייה (במיוחד ביקבים). רוטשילד גם רכש אדמות נוספות והקים מושבות חדשות ברחבי הארץ, בהן מזכרת בתיה (עקרון), באר טוביה (קסטינה) ומטולה. המושבות אמנם ניצלו מהתמוטטות, ואף התבססו וגדלו היטב, אולם נאלצו לשלם באובדן עצמאותן כשהן הועברו לידי פקידי הברון לניהול. מושבות אלו נודעו כ-"מושבות הברון".

מאוחר יותר הועבר ניהול המושבות לידי פקידי יק"א, חברה שנוסדה על ידי הברון מוריס דה הירש אך כל פעולותיה בארץ מומנו ונוהלו על ידי הברון רוטשילד, כולל ההתיישבות באזור הגליל התחתון והקמת המושבות הנוספות בשנת 1901 – כפר תבור (מסחה), יבנאל (ימה), אילניה (סג'רה), מנחמיה (מלחמיה).

 רשימה שמית של יישובים, מועצות מקומיות, מושבים, וערים שנוסדו כמושבות 
המושבות העבריות, בשנים 1878–1914# המושבה  ארגון יוזם או מיישב  שנת הקמה  תושבים 1914  דונמים 1914  הערות ומידע על קרקעות1באר יעקבחברת "גאולה"1906כמה מאותכ-2,0002 בית גן  יק"א  1903  100  4,549  רכישות במשך התקופה3 בני יהודה  בני צפת  1898  50  3,200  ניסיון התיישבות מ-18864 בת שלמה  פקידות הברון  1889  כ-40  30,668  ~5 גבעת עדה  יק"א  1903-1904  70  5,000  ~6 גדרה  ביל"ו וחובבי ציון  1884  200  5,632  ~7 הר-טוב  חובבי ציון בבולגריה  1895  75  4,670  ננטשה במלחמת השחרור. על אדמתה הוקם המושב נוחם.8 זכרון יעקב  חובבי ציון ברומניה  1882  871  7,194  בחסות הברון מ-18839 חדרה  חובבי ציון ברוסיה  1891  450  31,355  ~10 יבנאל  יק"א  1901  300  24,422  רכישות11יהודמתיישבי פתח תקווה1882140ננטשה ב-1893. כיום שכונת סביון.12 יסוד המעלה  חובבי ציון בפולין  1883  225  12,228  בחסות הברון ב-188713 כפר סבא  בני פתח תקווה ופועלים  1903  50  7,231  נרכשו ב-189214 כפר תבור  יק"א  1901  200  16,023  רכישות15 כנרת  יק"א  1908  35  5,572  רכישות16 מוצא  לשכת 'בני ברית' בירושלים  1892  40  1,100  ~17 מחניים  חובבי ציון בפולין  1898  (67, עד 1902)  5,857  נעזבה ב-1902, הקרקעות עובדו על ידי אנשי ראש פינה18 מטולה  פקידות הברון  1896  325  16,907  ~19 מנחמיה  יק"א  1901  200  9,477  רכישות20 מצפה  יק"א  1908  50  3,240  רכישות21 משמר הירדן  בני צפת ופועלים  1890  125  7,596  בחסות יק"א ב-189722 נס ציונה  ראובן לרר, מיכאל הלפרין ופועלים  1883  200  2,793  חוות לרר, יוזמות הלפרין, מ-1887 הצטרפות פועלים23 סג'רה  יק"א  1903  200  17,717  (כולל קרקעות החווה שהוקמה ב-1899)24 עין זיתים  חובבי ציון ברוסיה  1891  25  6,016  בחסות הברון ויק"א עד 190425 עקרון
(מזכרת בתיה) פקידות הברון  1883  350  12,723  ~26 עתלית  יק"א  1903  50  6,800  ~27 פתח תקווה  בני ירושלים  1878  2,500  23,837  ננטשה וחודשה ב-1883. חלק בחסות הברון28 קסטינה
(באר טוביה) חובבי ציון ופועלים  1896  150  5,622  לראשונה ב-1888 וננטשה29 ראש פינה
(גיא אוני) חובבי ציון ברומניה  1882  650  20,102  בחסות הברון ב-188330 ראשון לציון  חובבי ציון ברוסיה ופועלים  1882  850  11,402  בחסות הברון מ-188331 רחובות  חובבי ציון מפולין ופועלים  1890  800  14,913  ~32 שפייה (מאיר שפייה)  פקידות הברון  1890-1891  128  8,518  ~המושבות העבריות, בשנים 1948-1914#המושבהארגון יוזם או מיישבשנת הקמהתושבים 1948דונמים שנרכשוהערות כלליות1אבן יהודהחברת הנוטע - בני בנימין19321,5005,000בתחילה נקראה המושבה "יהודייה" ולאחר מכן שונה שמה לאבן יהודה2בנימינהפקידות הברון1922על שמו של הברון בנימין אדמונד רה רוטשילד3גן יבנהחברת "אחוזה א' ניו-יורק"19313004הרצליהאנשי "קהילת ציון"19245,287על שמו של בנימין זאב הרצל5יקנעםהאיחוד החקלאי19356כפר אהרוןבני בנימין19264607כפר הדרקבוצת איזקסון19274,000אחת מ-4 המושבות המרכיבות את הוד השרון8כפר יונהקרן יונה פישר1928כ-3,0009כרכורההסתדרות הציונית191415,00010מגדיאלגורמים פרטיים19244,000אחת מ-4 המושבות המרכיבות את הוד השרון11מגדל19106,000התחילה כחווה חקלאית12נהריהיהדות גרמניה19342,40013נווה יעקבאגודת "הכפר העברי"192514נתניהבני בנימין19291,400על שם הנדבן נתן שטראוס.15עפולהקהילת ציון אמריקאית19252,50016פרדס חנהפיק"א19282,30019,856על שמה של חנה רוטשילד17קדימההכשרת היישוב193318קריית אתאחברת "עבודת ישראל"19254,80019קריית שאוליוצאי סלוניקי19221700האדמות נרכשו בכמה שלבים20רעננה"אחוזה א' ניו-יורק"192221רמת גןחברת "עיר גנים"1921180022רמת הדרהעלייה החמישית מגרמניה1938אחת מ-4 המושבות המרכיבות את הוד השרון23רמת השרוןגורמים פרטיים19232,00024רמתייםגורמים פרטיים1926קבוצת חברי "החלוץ" עולי העלייה השלישית מהולנד.
אחת מ-4 המושבות המרכיבות את הוד השרון25רמת ישיחברת "מנור" מפולין192526תל ליטוינסקיהאחים ליטוינסקי19341700חלק ניכר משטחיה הופקע בידי הצבא הבריטי.
הפכה לחלק מרמת גן27תל מונדאלפרד מונד1929500

במדינת ישראל
מדינת ישראל לא הכירה במושבה כ"צורת יישוב מוכרת", ולכן רוב המושבות הוכרזו לאחר קום המדינה כרשויות מקומיות - במעמד של מועצה מקומית או עירייה. אי ההכרה במושבות כצורת יישוב, גרמה להסבתן לרשות מקומית - יצרה מציאות של עשרות כפרים המנוהלים על ידי "מועצה-מקומית". צורת מינהל זו נועדה עבור עיירות: כנרת, מנחמיה. רק מושבות מעטות, קטנות, הוכרו ככפרים: מצפה, אילניה, יקנעם. אך כיוון ש"מושבה" איננה "צורת יישוב מוכרת", הם נקראו מעתה מושבים, צורת היישוב הדומה ביותר למושבה.

עם השנים, רוב המושבות הקטנות התפתחו או התרחבו לכדי ערים (כמו פתח תקווה, ראשון לציון, רחובות, נתניה, חדרה ורמת גן), או צורפו ליישובים סמוכים גדולים יותר (כמו גבעת עדה, כפר אהרון, פרדס חנה-כרכור ובית-גן).

ראו גם

 חובבי ציון
 פיק"א
 יק"א
 בני בנימין
 מסע המושבות

לקריאה נוספת
מחקרים
 רן אהרנסון, הבארון והמושבות: ההתיישבות היהודית בארץ-ישראל בראשיתה 1890-1882, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1990.
 מרדכי אליאב (עורך), ספר העלייה הראשונה, א-ב, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1981.
 יוסי בן-ארצי, המושבה העברית בנוף ארץ-ישראל, 1882 - 1914, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1988.
 יפה ברלוביץ, יוסף לנג (עורכים), לשוחח תרבות עם העלייה הראשונה, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2010.
 חיים גבתי, מאה שנות התיישבות, א-ב, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1981
 Ran Aaronsohn, Rothschild and modern Jewish Colonization in Palestine, Rowman & Littlefield, Lanham-Boulder-New York, 2000, 330 pp.
 Yossi Ben-Artzi, Early Jewish Settlement Patterns in Palestine, 1882-1914, The Magnes Press, The Hebrew University, Jerusalem, 1997, 334 pp.
 מאמרים
 רן אהרנסון, שלבים בהקמת מושבות העלייה הראשונה ובהתפתחותן, בתוך: מ' אליאב (עורך), ספר העלייה הראשונה, א', ירושלים: יד בן-צבי, עמ' 25–84.






ספרות יפה והדרכה
 רן אהרנסון, לכו ונלכה: סיורים במושבות העלייה הראשונה, (בעזרת אסף זלצר), ירושלים: הוצאת יד יצחק בן־צבי, תשס"ד, 2004 
 זאב ענר (עורך), סיפורי מושבות תל אביב: הוצאת משרד הביטחון, 1996.
 שולמית לפיד, גיא אוני, כתר ספרים, 1982;
ובעקבותיו הסרט בבימוי דן וולמן: גיא אוני.

קישורים חיצוניים

 מוזאון המושבה בכפר תבור, באתר המוזיאון
התקציב הראשון ליסוד מושבה בארץ ישראל, 1880, סרטון, אתר החינוך של הספרייה הלאומית
המושבות הראשונות: פריטי מקור ומשאבי הוראה, באתר החינוך של הספרייה הלאומית


הערות שוליים

*
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית ישראלית
קטגוריה:ההתיישבות היהודית בארץ ישראל
קטגוריה:צורות התיישבות בישראל