מדרש אבא גוריון

מדרש אבא גוריון הוא קובץ מדרשי על מגילת אסתר.

הקובץ נקרא 'אבא גוריון' על-שם פתיחתו 'אבא גוריון איש צידן אמר חמשה דברים...'. במהדורות הנדפסות (עליהן להלן) מחולק המדרש ל-7 'פרשות'. חלוקה זו, הקיימת רק בדפוסים, מתאימה לחלוקת הפרקים המקראית המקובלת, כאשר על פרקים ח-י של המגילה אין מדרש.

הקובץ אינו עשוי מ'עור אחד': מקצת הפסוקים נדרשים בקיצור, בעוד שחלקים אחרים מהווים הרחבות אגדיות למגילה (כך סיפור הולכת מרדכי על הסוס, המורחב בסוף המדרש), או אף הרחבות אגדיות לדרשות גרעיניות קדומות (כמו הרחבת הדרשה הגרעינית המזהה את כיסא אחשוורוש עם כיסאו של המלך שלמה).

בין ההרחבות של המדרש על פסוקים במגילה, מורחבים גם דברי הקטרוג של המן כנגד העם היהודי באוזניו של המלך אחשוורוש. המן מתאר את היהודים כעם של סוחרים, המנצלים את החגים והמועדים של דתם כדי לעשוק את האוכלוסייה שבתוכה הם חיים, על ידי כך שהם סוגרים את השוק במועדים שונים וכך יוצרים מחסור מלאכותי והפסד כספי לעמים החיים באימפריה, כאשר בימי חג ומועד אלה הם נוהגים לשתות, לאכול ולהשתכר, ולבזות את המלך. יש בדברים אלה השתקפות של טענות אנטי-יהודיות שרווחו בעולם שבו נתחבר המדרש, אולי זה הביזנטי.

 היסטוריה 
המדרש חובר כנראה במאה העשירית והיה נפוץ מאוד בימי הביניים, אך לא ראה אור בדפוס עד המאה ה-19. נדפס לראשונה על ידי אהרן (אדולף) ילינק בלייפציג תרי"ג (1853) בראש הקובץ "בית המדרש", על פי כתב יד שהיה (ועודנו) בספרייה בהמבורג. כתב יד זה לקוי מאוד, וגם ההעתקה שעמדה בפני ילינק לא הייתה מושלמת. הקובץ תחילתו בשתי 'פתיחתאות'  הדורשות את מילות הפתיחה של מגילת אסתר, 'ויהי בימי אחשורוש', כ'ווי (=לשון בכי) היה בימי אחשוורוש', ובהמשך נדרשים רבים מפסוקי המגילה. 

מהדורה משוכללת יותר יצאה לאור על ידי שלמה בובר, וילנה תרמ"ז (1887), בראש הקובץ 'ספרי דאגדתא על מגילת אסתר'. במהדורה זו נדפס המדרש על בסיס כתב יד השוכן בספריית הקזנטנזה ברומא ובציון שינויים מעוד 5 כתבי יד.

גם מהדורה זו אינה מושלמת ובשנים אלו עובדים חוקרים מאוניברסיטת בר-אילן, בריכוזו של פרופ' יוסף תבורי, על ההדרת מדרשי המגילה בכלל, ובכללם מדרש אבא גוריון. מדרש אבא גוריון עתיד להופיע במהדורה ביקורתית על פי 12 כתבי יד ועוד קטעי גניזה שונים ומקורות נוספים.

מדרש אבא גוריון זכה לכמה עיבודים, החשוב שבהם הוא העיבוד המתועד בכתבי היד המסומנים א ו-פ, שבובר מציין למקצת גרסאותיהם בהערות למהדורתו, ובכתב יד נוסף שלא נעשה בו שימוש במהדורת בובר (כ"י א2). מהדורה זו היא עיבוד אשכנזי. עיבוד זה הוסיף למדרש כמה דרשות אך עיקר חשיבותו היא בתיקונים מסברה שנוספו בו. חשיבות זו נובעת גם מכך שדרשות א"ג שהובאו בילקוט שמעוני באו מטופס מעובד שכזה (וממילא יש להקדים את העיבוד לעריכת הילק"ש). דיון מלא בתיקונים אלו, כמו בעוד היבטים הנוגעים למסורת הנוסח של המדרש, נמצאים לע"ע בעבודת תזה של בנימין אלבוים שהוגשה לאוניברסיטת בר-אילן בסוף 2005. 

שאלות מחקריות חשובות הנוגעות לשאלת היחס (המורכב) של מדרש זה לשאר המדרשים למגילה, ובפרט לקובץ הגדול "מדרש אסתר רבה", נידונו בעבודת דוקטורט שהגיש בסוף 2005 ארנון עצמון מאוניברסיטת בר-אילן.

חלק מאגדות המדרש מופיעות גם ב"תרגום שני" של המגילה לארמית.

לקריאה נוספת
 יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, "'דומים כמשוגעים וחפצים ברעתנו' – דברי הקטרוג של המן כנגד עם ישראל במדרש אבא גוריון", בתוך: גם כך לא כתוב בתנ״ך, ידיעות אחרונות, ספרי חמד, 2009, פרק כט, עמ' 333–342.

קישורים חיצוניים



טקסט המדרש
 ספרי דאגדתא על מגילת אסתר (הערות ותיקונים: שלמה באבער מלבוב), וילנה, תרמ"ז-1887:
מדרש אבא גוריון: פרשה א-ב
מדרש אבא גוריון: פרשה ג-ז

הערות שוליים

אבא גוריון
קטגוריה:מגילת אסתר