חד-קרן

שמאל|ממוזער|250px|דגם של חד-קרן באוניברסיטת ציריך
שמאל|ממוזער|250px| חד-קרן בגן התענוגות הארציים מאת הירונימוס בוש, סביבות 1503
ממוזער|250px|ציור של ג'סי ווה, 2013
חד-קרן הוא יצור אגדי, שתואר מאז ימי קדם כחיה עם קרן אחת גדולה, מחודדת וספירלית הבולטת ממצחה.

בספרות ובאמנות האירופאית של ימי הביניים, החד-קרן, מתואר כחיה לבנה דמוית סוס או עז עם קרן ארוכה וישרה וכיצור יער פראי ביותר, סמל לטוהר וחן, שרק בתולה יכלה ללכוד. תשומת לב יתרה נתנה לקרנו, שתוארה כבעלת הכוח להפוך מים מורעלים למי שתייה, כחומר נוגד רעלים, ומרפא מחלות.

גם בימינו מוכר החד-קרן בתרבות הפופולרית, והוא משמש כסמל לפנטזיה או נדירות. 

 היסטוריה 
אחת הסברות היא שהחד-קרן נוסף למיתולוגיה, בייחוד הבריטית והצרפתית, אחרי שאנשים מאירופה ביקרו באפריקה או בתת-היבשת ההודית וחזו בפעם הראשונה בקרנפים, כיוון שהחד-קרן מזכיר את האמונות הרווחות במזרח אסיה כי לקרני הקרנפים יש עוצמה ויכולות ריפוי. סברה אחרת היא שמקור האגדה בשן של לווייתן החדשן או דמותו של הראם – מין של אנטילופה בעלת שתי קרניים דקות וישרות, שממבט מן הצד נראות כמו קרן אחת. לחלופין הוצע גם מראה של סוס עם קרן על החוטם.

בדברי חז"ל מתואר בעל חיים שניתן לזהותו עם החד-קרן, ואף יש האומרים שקרן אחת בלבד היא סימן לכשרות:

מקור נוסף נמצא במסכת חולין: . קרש זה הוא מין חיה ואינו זהה לשור שהקריב אדם הראשון שהוא מין בהמה.

החד-קרן בתרבות
 יום החד קרן הבין־לאומי מצוין ב-9 באפריל.
 חד-קרן היא החיה הלאומית של סקוטלנד.

 על פי תרבויות ואמונות שונות, נחשב האריה האויב הטבעי של החד-קרן.
 החד-קרן הוורודה הבלתי נראית היא אל של דת פרודית המשמשת אתאיסטים וספקנים כנגד טיעוני הדת.
בפילוסופיה החד-קרן (כמו גם הפגסוס) ניתן פעמים רבות כדוגמה לישות שקיימת במחשבה (אנשים חושבים עליה, כותבים עליה ומדברים עליה) אך אינה קיימת במציאות. דוגמה זו ניתנת, בדרך כלל, על-מנת להדגים את הבעיה של משמעותם של משפטי אי-קיום.

 בתרבות הפופולרית 
בספרות הפנטזיה
 בספרה של טרייסי שבלייה, "הגבירה והחד-קרן", מתואר תהליך ייצורם של שטיחי הקיר המפורסמים בהן מככבות גבירות וחד-קרן. החד-קרן מהווה סמל פלאי ביצירה זו.
 בסדרה "אמבר", מאת רוג'ר זילאזני, מופיע החד-קרן כחיה המקודשת והמסתורית המלווה את המשפחה, ונגלית באופן נדיר ולא צפוי.
 בסדרת ספרי "הארי פוטר", מאת ג'יי קיי רולינג, מתואר החד-קרן כחיה תמימה בעלת דם שמעניק ללוגמיו תכונות פלאיות, אך מקלל את חייהם, כך שהם לא יוכלו לחיות אלא כצל, בין חיים ולמוות. עוד מתואר בסדרה, שצבע היצורים יותר לבן מן השלג, דמם דמוי כספית, והם מאוד חשדנים. חשדנות זו היא שגורמת להם להתרחק מבני אדם (אם כי לבנות מעט קל יותר להתקרב אליהם מאשר לבנים, במיוחד אם יציעו מנחה של קוביות סוכר).
 בספר "ארץ פלאות קשוחה וסוף העולם", מאת הסופר היפני הרוקי מורקמי, משמש החד-קרן כמוטיב המרכזי שסביבו בנויות עלילות הספר.
 בספר "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם", מופיע החד-קרן, כמילות השיר המפורסם, כשהוא נלחם באריה. כאשר הוא רואה את אליס לראשונה, סבור היה, לפי מה שחנכו אותו כנראה, שבני אדם הם יצורים אגדתיים, ואליס חשבה שחדי-קרן הם יצורים אגדתיים, כשראתה אותו לראשונה.
 בסדרת ספרי "סקאנדר" מאת הסופרת "א"פ סטידמן", משמש החד-קרן כמוטיב מרכזי שסביבו נרקם הסיפור.

בקולנוע
 בסרט "בלייד ראנר" מופיע בגרסת הבמאי רידלי סקוט חד-קרן בחלומו של הגיבור ומרמז על היותו אנדרואיד. זה אחד ההבדלים החשובים בין הגרסה שהופצה לבין גרסת הבמאי.
 הסרט "אגדה" בכיכובם של טום קרוז ומיה שרה סובב סביב יצורי החד-קרן. חד-קרן מופיע גם בספרי דברי ימי נרניה של ק.ס. לואיס ובסרט אבק כוכבים ובסרט סודות אחוזת הירח.
 סרט ההנפשה הספרדי מלחמות חדי-קרן מספר על יער הנתון במחלוקת בין דובונים לבין חדי-קרן הטוענים לבעלותו. על אף תוכנו המשתמע כילדותי, מדובר בסרט דרמה מלחמתי קשה ואלים במיוחד.

בטלוויזיה
בסדרה "הפוני הקטן שלי" חלק מסוסי הפוני מתוארים כחדי-קרן לצד סוסי פוני בעלי כנפיים.
בסדרה "לך מפה, יוניקורן!" גיבור הסדרה הוא חד-קרן בשם "יוניקורן" (Unicorn, חד-קרן).

 במוזיקה 
 השיר שייצג את מדינת ישראל באירוויזיון 2023 על ידי נועה קירל וזכה במקום השלישי נקרא "Unicorn".

 ביטויים 
 הביטוי "חד-קרן ורוד" משמש בלשון סגי נהור לתיאור רשע המעמיד פנים של צדיק תמים וחף מפשע.
 בעולם ההיי-טק, מציין המושג חד-קרן חברת סטארט-אפ שהגיעה לשווי של מיליארד דולר אך עדיין נמצאת בבעלות של משקיעים פרטיים בלי לבצע אקזיט או הנפקה ראשונית.

 באמנות 

 סדרות שטיחי קיר 
 ציד החד-קרן
 הגבירה והחד-קרן

ראו גם
 מפלצות וחיות אגדיות

קישורים חיצוניים

 תוכנית מוקלטת על חד-קרן בארץ ישראל , מתוך הפודקאסט 'פה ושם בארץ ישראל' בהגשת יפתח מזור.
 על ריבוי של חד-קרן בשפה העברית: שלומית עוזיאל, על (חד) קרנות וטרומבונים , 2010




  פודקאסט בשם "התשובה" בהגשת דורון פישלר פרקים 'מאיפה באים חדי קרן?' ו'האם יש חדי קרן בישראל?' באתר 'רשת עושים היסטוריה'


הערות שוליים

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:חד-קרן