כפר יחזקאל

כְּפַר יְחֶזְקֵאל הוא מושב בעמק יזרעאל, הנמצא בתחום השיפוט של מועצה אזורית הגלבוע. גובהו כ-20 מ' מעל פני הים, והוא שוכן מצפון לכביש 71, כביש עפולה-בית שאן, כ-6 ק"מ דרומית מזרחית לעפולה. לידו נמצאים קיבוץ גבע והגן הלאומי מעיין חרוד.

בהסתמך על כתבי אסוביוס ומקורות תלמודיים ניתן לזהות את כפר יחזקאל ככפר - טובניה או טובינה, "Τελβουε", (עין טבעון).

על-פי אתר המועצה האזורית, נכון לתחילת שנת 2007, יש בכפר כ-80 נחלות חקלאיות ובהן 110 משפחות, ועוד כ-60 משפחות של לא-חקלאים.

תולדות הכפר
250px|ממוזער|כפר יחזקאל, מתוך סדרת תצלומי אוויר של זולטן קלוגר, 1938-1937
ממוזער|טקסט=חרישה בכפר יחזקאל, 1925 -1937|חרישה בכפר יחזקאל, 1925 -1937
שמאל|ממוזער|250px|מבט על כפר יחזקאל מתוך כדור פורח
ממוזער|שמאל|תחנת הרכבת התפעולית כפר יחזקאל, אפריל 2023
ממוזער|שמאל|מבנה "בית הפועל" למגורי העובדים ומחסן בסמוך לתחנת רכבת העמק כפר יחזקאל, אפריל 2023
המושב נוסד בט"ו בכסלו ה'תרפ"ב, 16 בדצמבר 1921, על אדמות עמק חרוד שנרכשו על ידי יהושע חנקין ממשפחת סורסוק הלבנונית, במימון של האחים עזרא, יוסף ומשה סחייק. המושב תוכנן ב-1922 בידי האדריכל ריכרד קאופמן.

המתיישבים הראשונים של כפר יחזקאל היו אנשי אחדות העבודה מבין חלוצי העלייה השנייה, שהגיעו לכפר לאחר שעבדו במושבות ובחוות חקלאיות ורכשו ניסיון חקלאי. חלק מהמתיישבים הראשונים היו לפני כן ממגיני תל חי ומקימי הכפר חמארה בגליל העליון שפונה בעקבות התקפות ערבים מכיוון לבנון, שהייתה אז בשלטון צרפתי. חברי הקבוצה התנסו בעבודה חקלאית בחוות החקלאיות ובמושבות, והיו ברובם בעלי משפחות. חלקם ניסו כאמור להתיישב ב-1919 בחמארה שבגליל העליון, אולם עזבו לאחר שלושה חודשים בשל המצב הבטחוני הקשה באזור. המתישבים עברו לעמק יזרעאל לתל עדשים הנטושה, אך סירבו להתיישב שם באופן קבוע בשל המחסור במים, שאינו מאפשר חקלאות אינטנסיבית כנדרש במושב עובדים. גם ההצעה להתיישב באדמות יג'ור נדחתה, בשל הקירבה לחיפה, שלדעתם תפגע בקיום חיי מושב כהלכתו. הכפר היה מושב העובדים השני בישראל, והוקם כשלושה חדשים לאחר הראשון - נהלל. המבנה הכלכלי של המושב היה דומה לקיבוץ, אך שימר את התא המשפחתי..

בשנות ה-30 הענף הכלכלי העיקרי של הכפר היה הרפת.

בשנת 1935 שופץ בית העם. במאי 1937 נחנך מגדל מים חדש בכפר.

שם הכפר
בראשיתו נקרא כשמו הערבי של השטח והמעיין שבו: "עין טבעון", או "כפר טבעון".

עזרא סחייק (1860–1949) היה מחשובי קהילת יהודי בגדאד. הוא היה סוחר אמיד שהקים חברה בין לאומית למסחר בכותנה ובמזון, עם שלושת אחיו - יוסף, משה ויחזקאל. בשנת 1910 אחיו, יחזקאל סחייק, טבע בנהר חידקל והוא בן 27, רווק, וללא צאצאים שישאו את שמו.

עזרא סחייק ואחיו תרמו לקק"ל את חלקו של יחזקאל בחברה המשפחתית, ותרמו 400,000 ליש"ט בשנים 1920–1923 כדי להקים יישוב על-שם האח שנספה. הקרן-קיימת השקיעה את הכסף לטובת המושב הצעיר "עין טבעון", הסבו את שמו לכפר יחזקאל, וכך הנציחו את שם האח בשם המושב. בתחילה, תושבי המושב התנגדו לקבלת השם, שנכפה עליהם מטעם המוסדות.

ב-1923 עזרא סחייק ומשפחתו ביקרו בארץ-ישראל, בדרכם מעיראק לאנגליה. במהלך ביקורם ביקרו גם בכפר שסייע להקים. שמעון קושניר כתב שבביקורו בכפר "ביקש לראות ביצירת חיינו מצבה חיה לנשמת אחיו". הוא נפגש עם התושבים, השאיר עליהם רושם כביר, ובזכות זה הם נאותו לקבל את שם המושב, ולסייע בהנצחת אחיו. בזכות תרומתו הנכבדה הוא קיבל הוקרה בספר הזהב של הקרן הקיימת לישראל, שם הוא מופיע כ"הנדיב עזרא סחייק מבגדד, מייסד כפר יחזקאל שבעמק יזרעאל". עזרא סחייק הגיע לביקור נוסף בשנת 1936, ובמהלכו מימן למושב הקמת בריכות לאגירת טל להשקיה חקלאית.

בשנת 2022, לרגל שנת ה-100 להקמת המושב, הוקם גן-ספורט אתגרי, לזכר עזרא, יוסף ומשה סחייק.

בית הכנסת
שמאל|ממוזער|250px|בית הכנסת בכפר יחזקאל
הקמתו של בית הכנסת בכפר, לוותה בפולמוס ומאבק ארוך. רוב ההורים של החלוצים היו שומרי מצוות והוקצה להם חדר בצריף שנבנה למען השוחט, בנימין זאב רוטברג. בשנת 1924 ביקשו ה"זקנים" ובראשם אברהם פלדשטיין, להקים בית כנסת בכפר. ההורים זכו לעידוד מהרב הראשי הראשון של ארץ ישראל, אברהם יצחק הכהן קוק, שביקר במושב ב-1924, וביקש מהמייסדים לבנות בית כנסת.

במאי 1927 ביקש הרב קוק, בשנית, שיוקם בית כנסת. באספת חברים כללית, נדחתה בקשתו ברוב זעום. אלי אשכנזי בהארץ מצטט את אחת החברות שאמרה, כי בית הכנסת "נוגד את כיוון עבודתנו בעתיד". אבל נראה, ש"הזקנים" החליטו שבית הכנסת יקום על אפם ועל חמתם של בניהם. רוטברג קבע בפנקס, "שלא ברצונם יהיו מוכרחים ליתן מגרש לבניין בית הכנסת, והאסיפה הזאת תהיה לבושה וכלימה בכל העולם". בשנת 1928, הונחה אבן פינה, כאות לבנייתו. לאחר שהגיע ליישוב הרב יוסף חן, הוא הקים את בית הכנסת שנקרא "אשל אברהם". בחודש מאי 2010 הסתיים שיפוץ מקיף של בית הכנסת בעזרת תרומות נדיבות מהארץ ומחו"ל ונחתמה אמנה תפילה שנועדה לשמור על האופי הפלורליסטי של המקום תוך אפשרות שילוב תפילות ולימוד לכל סוגי הקהלים.

לקריאה נוספת
 אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך ב', פרק קיד: "כפר יחזקאל מושב עובדים בעמק יזרעאל המזרחי", מזכרונות שמעון קושניר (1921-1922) - העלייה על הקרקע, השנה הראשונה, עמ' 1204–1211

 א.ש. שטיין ומ. בוגדאן (עורכים ומתקינים לדפוס), "כפר יחזקאל", עשרים וחמש שנות אנוש ומפעל; למלאת כ"ה שנים לכפר יחזקאל, תרפ"ב - תש"ז, הוצאת עם עובד, תש"ח

קישורים חיצוניים

 כפר יחזקאל, האתר הרשמי
 כפר יחזקאל, באתר מועצה אזורית הגלבוע


 סיפור מקומי כפר יחזקאל - התפתחות כפר יחזקאל על גבי ציר זמן, ארכיון קהילתי מבוסס תמונות, מסמכים וזכרונות
 כפר יחזקאל, באתר הרשות לפיתוח הגליל


 תמונות מאוסף כפר יחזקאל, מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
 סיפור מקומי - כפר יחזקאל, ארכיון קהילתי מבוסס תמונות, סרטונים וזכרונות, על גבי ציר זמן
 סיפורה של משפחת ששון וכפר יחזקאל


הערות שוליים

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1921
קטגוריה:מועצה אזורית הגלבוע
קטגוריה:מושבים במחוז הצפון