לוי בנימין

לוי בנימין (שמו האנגלי: ארנסט פרנק בנג'מין (Ernest Frank Benjamin); 5 בפברואר 1900 – 14 במרץ 1969) היה יהודי קנדי שהגיע לדרגת בריגדיר (המקבילה לדרגת תת-אלוף בצה"ל) בצבא הבריטי ומפקד הבריגדה היהודית.

 ביוגרפיה 
לוי בנימין נולד בטורונטו שבקנדה. הוא למד באקדמיה הצבאית המלכותית בוולוויץ' שבאנגליה, ולאחר מכן במכללה לפיקוד ומטה בקמברלי. בנימין הוסמך לקצונה ביולי 1919 והחל את השירות בדרגת לוטננט שני. הוא שירת שנים רבות בחיל ההנדסה הבריטי בטורקיה, הודו, מלאיה, סינגפור ומדגסקר.

ב-1930 קודם לדרגת קפטן ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה הועלה מדרגת מייג'ור לגדרת לוטננט קולונל. במהלך המלחמה פיקד על חטיבת ההנדסה הימית. לאחר מכן פיקד על מרכז האימונים המשולב למזרח התיכון ולאיטליה.
מינוי למפקד הבריגדה היהודית
ממוזער|הבריגדיר בנימין בנובמבר 1944 במצרים, בטקס רישום בספר הזהב של הקרן הקיימת לישראל, עם נציג הסוכנות  יעקב צור (טשרנוביץ) ונציג הוועד למען החייל יוסף ברץ
כאשר הוקמה הבריגדה היהודית בשנת 1944 החליטו הבריטים, במחווה כלפי הנהגת היישוב וההנהלה הציונית, למנות קצין יהודי משורות הצבא הבריטי להיות מפקד החטיבה. באוקטובר 1944 התפקיד הוטל על לוי בנימין. בנימין קיבל עליו ברצון את התפקיד, למרות שלא היה מקורב לחוגים היהודיים והציוניים. הוא נשלח למצרים, שם התארגנה והוקמה הבריגדה על בסיס שלושת גדודי הרגימנט הארץ ישראלי, חיל תותחנים ויחידות עזר נוספות. הוא הוביל את אימוני הבריגדה לראשונה כיחידה אחת.

ידיעותיו ביהדות לא היו רבות. אבל הוא התגאה ביהדותו ובמשך שנות שירותו התפרסם כמי שמביא כבוד לעם היהודי. הוא ראה לעצמו כבוד רב בכך שבחרו דווקא בו כמפקד הבריגדה. הוא אפילו נהג ללמוד עברית עם הרב של הבריגדה.

בפברואר 1945⁩ הגיעה לראשונה לארץ ישראל כמפקד הבריגדה, במטרה לגייס מתנדבים נוספים. עיריית תל אביב ערכה לו קבלת פנים חגיגת בשהשתתפות ראש העייריה ישראל רוקח, ראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית משה שרת ומייסד ההוועד למען החייל יוסף ברץ. אחר כך יצה לדרום איטליה, שם התאמנו כוחות הבריגדה החל מנובמבר 1944, לאחר שעגנו בנמל טאראנטו באיטליה, על מנת להשתתף בכיבוש איטליה יחד עם כוחות בעלות הברית. גדודי הבריגדה עלו צפונה והגיעו למחנה אימונים ליד העיירה פיוג'י. באזור שכבר שוחרר על ידי בעלות הברית, כאשר הגרמנים עדיין שולטים בשטחי איטליה מעבר לקו החורף.
הובלת הבריגדה בקרבות באירופה
250px|ממוזער|שמאל|משה שרת ולוי בנימין, איטליה, 1945
ב-25 בפברואר החלו כוחות הבריגדה להתקדם אל קו החזית, כחלק מהארמייה השמינית, והחלו להחליף יחידות אחרות שהחזיקו בקו, כולל יחידות סקוטיות ושל בריגדת ה"גורקה" מנפאל, במהלך מרץ השתתפו לראשונה בקרבות מול כוחות גרמניים ואף לקחו בשבי כמה מהם. באפריל-מאי 1945 השתתפה הבריגדה במתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, בין השאר בקרב על נהר הסניו, בו קיבלה אחריות לכיבוש ותפיסת ראש גשר מעבר לנהר.

ב-3 באפריל 1945⁩ הוביל טקס, בו הותר לראשונה להניף את דגל הבריגדה על אדמת אירופה, גדל אותו הביא למקום משה שרת, כנציג היישוב העברי וההסתדרות הציונית העולמית. הטקס היה סמלי והשתתפו בו חיילים מעטים מאחר שרובם היו בחזית, אך הבריגדיר בנימין הבטיח כי בתום הקרבות יכלו להניף אותו בפומבי (בזמן הקרבות נאסר על היחידות להניף סמנים מזהים). ואכן לאחר כניעת הגרמנים התמקמה הבריגדה בטרוויזיו והדגל התנוסס מעל בית המפקדה שלה במקום. אהרן חטר-ישי, שהיה קצין בבריגדה, והוביל את הפעולת למען שארית הפליטה סיפר שהחיילים מאותו שלב הקפידו להניף את דגלי הבריגדה בכל מקום אליו הגיעו בתום הקרבות.
בתום הקרבות
באזור טרוויזיו הוטלה תחילה על הבריגדה האחריות לפיקוח על קו הגבול הסמוך עם יוגוסלביה, עקב מחלוקת על קו הגבול. ביום שבת 23 ביוני הוביל בנימין טקס סמלי לחידוש הקהילה היהודית בעיר אודינה. לאחר חודשיים באזור טרוויזיו עברו כוחות הבריגדה למשימות שונות ברחבי בלגיה, הולנד וגרמניה, שבמקביל סייעו ליהודי שארית הפליטה.

פליטים יהודים רבים מפולין, גרמניה ואוסטריה הגיעו לאיטליה, בתקווה שמשם יוכלו להמשיך לארץ ישראל, אך מאחר שלא קיבלו אישורי עלייה התמקמו במחנות והחלו לקבל סיוע מחייל הבריגדה. בין השאר הקימו בית ספר לילדי הפליטים וקיבלו את אישרו של בנימין לקראו לו על שם הבריגדה.

עד לפירוק הבריגדה היהודית ביוני 1946, המשיך בנימין להוביל אותה. בשלב זה עבר המפקדה למחנה צבאי ליד העיר גנט, שם הוביל מסדר צבאי של כל יחידות הבריגדה לכבוד הרב הראשי לארץ ישראל, יצחק אייזיק הלוי הרצוג, שביקר במקום.

בספטמבר 1947 החליטה עיריית חיפה לקרוא על שמו רחוב בשיכון חיילים משוחררים בשכונת בת גלים - "סמטת הבריגדיר בנימין".

לאחר המלחמה שירת בהונג קונג עד לפרישתו ב-1950, אז הועלה לדרגת בריגדיר כדרגה אישית. נפטר באנגליה בשנת 1969.

לקריאה נוספת
 דב קנוהל, עורך ראשי, בהתנדב עם - מתנדבים דתיים במלחמת העולם השנייה, פרק 18: הבריגדיר לוי בנימין ז"ל - עמ' 286 ואילך, איגוד החיילים המשוחררים בישראל ומורשת, הוצאת ספרים בע"מ, תל אביב.

קישורים חיצוניים

הערות שוליים

קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:קצינים בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים בצבא הבריטי
קטגוריה:יהודים קנדים
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1900
קטגוריה:נפטרים ב-1969