נחום רקובר

הרב נחום רָקוֹבֶר (נולד בי"ד בחשוון ה'תרצ"ג, 13 בנובמבר 1932 בירושלים) הוא פרופסור אמריטוס למשפטים המתמחה בחקר המשפט העברי, משנה ליועץ המשפטי לממשלה לשעבר, חתן פרס ישראל לספרות תורנית לשנת ה'תשס"ב ובעל עיטור "יקיר ירושלים".

ביוגרפיה
נחום רקובר נולד בירושלים לרב חיים רקובר ולחנה מלכה, בתו של הרב שמחה מנדלבוים. בשנת 1947 החל ללמוד בישיבת בני עקיבא כפר הרואה. כעבור שנתיים, בגיל 16 וחצי, החל ללמוד בישיבת "משכן ישראל" בירושלים, בראשות הרב יעקב כלאב. זמן קצר לאחר מכן התמזגה הישיבה בישיבת מרכז הרב, ורקובר דבק ברב צבי יהודה הכהן קוק שעמד בראשה. בין השאר, סיכם את שיעורי רבו על פרק "קניין תורה" במסכת אבות, אשר נערכו ונדפסו לימים בספר מיוחד בידי בנו הרב בנימין רקובר. הוא השתתף גם בשיעוריו של הרב הנזיר.ראו: קל"ח פתחי חכמה עם "פתחי הפרדס", מכון נזר דוד תשס"ט, מבוא עמ' 29 בהערה רקובר למד במשך שנים רבות בחברותא עם הרב דוב ליאור. לצד לימודיו בישיבה השלים את בחינות הבגרות.הרב פרופ' נחום רקובר, 'זכרתי ימים מקדם: זכרונות על הרצי"ה זצ"ל', בתוך: שמעתין 184, שבט תשע"ג, עמ' 135–147 בשנת 1953 הוסמך לרבנות.

בשנת 1952 החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, הוא סיים את לימודי המשפטים בשנת 1957 והוסמך כעורך דין ב-1959. הוא החל ללמד באוניברסיטה בשנת 1964, במקביל לעבודה כעוזר ליועץ המשפטי לממשלה ולוועדת החוקה, חוק ומשפט, וזכה לתואר דוקטור למשפטים באוניברסיטה העברית בשנת 1968, על העבודה "יסודות ההרשאה במשפט העברי".

שימש פרופסור אורח באוניברסיטת דרופסי שבארצות הברית ב-1970, מרצה בכיר באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1975–1980, פרופסור אורח באוניברסיטת ברקלי, אוניברסיטת הרווארד ואוניברסיטת ברנדייס ב-1977. בשנת 1981 התמנה לפרופסור חבר במחלקה לקרימינולוגיה של אוניברסיטת בר-אילן.

בין השנים 1963-2009 שימש חבר בעשרות וועדות ציבוריות 

בשנת 1982 נתמנה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה לענייני משפט עברי.

קיבל פרס ישראל לספרות תורנית בשנת תשס"ב (2002) 

מכהן כראש מורשת המשפט בישראל וכנשיא מכללת תלפיות.

חברות בוועדות ציבוריות וגופים ציבוריים
הוועדה הציבורית להכנת חוקים להחלפת המג'לה (1963), הוועדה הציבורית לעניין יחסי ממון בין בני זוג (1964), הוועדה הציבורית לתיקון דיני זכות היוצרים (1972), ועדת פרס לחקר הלשון והספרות הרפואית העברית של עירית תל אביב (1973), הוועדה הציבורית להכנת חוק להגנה על צנעת הפרט (1974), האגודה הבינלאומית לדיני משפחה (1974), מכון מאיר ללימודי היהדות (1974), עמישב למען נדחי ישראל (1975), המכון לאחזור מידע ולבלשנות חישובית, אוניברסיטת בר-אילן (1975), בית הדין למשמעת של עובדי המדינה (1978), בית הדין למשמעת של עובדי הוראה (1979), אריאל מפעלי תורה, יהדות וחברה בישראל (1979), מורשת המשפט בישראל (1981), האגודה הבינלאומית למשפט העברי (1981), הוועדה הציבורית לבחינת יישום דיני המשפחה, המכון הבינלאומי לאיחוד המשפט הפרטי (יונידרו"א) (1984), ועדת פרס ספרותי לתורה ומדע, קרן אברמוביץ-צייטלין (1986), ועדת פרס "הקרן לחקר חיי קהילה ע"פ ההלכה" (1986), מכון תורני לחינוך ותקשורת (1986), המועצה הלאומית לקידום ערכי שלטון החוק והדמוקרטיה (1987), נשיא האגודה הבינלאומית למשפט העברי (1988), הוועדה המייעצת, המכון למשפט עברי, טורו קולג', ניו יורק (1989), יו"ר הוועדה להענקת מלגות לתלמידים בחשבונאות (1989), ועדת פרס ריקליס למשפט עברי (1990), הוועדה לשם הכרה במכללה חוץ תקציבית למשפטים (1991), המועצה הציבורית לציון 500 שנה לגירוש יהודי ספרד ולגילוי אמריקה (1992), מערכת "מבוע - ליצירה יהודית" (1997), מערכת "הפרקליט" (1998), יו"ר ועדת ההיגוי לנושא הלכה ודמוקרטיה (1998), ועדת האקדמיה ללשון העברית למונחי איכות הסביבה (1998), האגודה הבינלאומית לדת ומשפט (1998), המועצה הציבורית להנצחת מורשתו של הרב משה צבי נריה (2000), הוועדה הציבורית לענייני החולה הנוטה למות (2000), המועצה הלאומית לאיכות הסביבה בישראל (2000),  חבר הנאמנים, יד מהר"י קאפח (2001), ועדת ההיגוי, המרכז הלאומי להשתלות (2009).

מחקריו והשפעתו על המשפט הישראלי
יצירתו המחקרית של רקובר ענפה ומגוונת, ומתפרסת על פני כל תחומי המשפט העברי, בנושאים שלא נחקרו בו מעולם (דוגמת צנעת הפרט, זכויות יוצרים ושילטון החוק), תוך השוואה למשפט הישראלי והצעות חוק שונות. במשך השנים פרסם רקובר קרוב ל-30 ספרים עיוניים, ערך למעלה מעשרה ופרסם יותר מ-270 מאמרים.

רקובר נחשב לאדריכל הראשי של שילוב המשפט העברי במערכות החקיקה, המינהל והמשפט של מדינת ישראל, ולמי שהפך את המשפט העברי מדיסציפלינה אקדמית-היסטורית לכלי משפטי חי, אנליטי ויישומי בשיטת המשפט המודרנית.

משנתו המשפטית ושיטת מחקרו:

רקובר פיתח מתודולוגיה של "קודיפיקציה משווה". הוא גרס כי המשפט העברי אינו רק אוסף דינים דתיים, אלא מערכת משפטית (Legal System) שלמה המסוגלת לספק פתרונות נורמטיביים לסוגיות מודרניות מורכבות.

ייחודיותו המחקרית טמונה ב"תרגום" המושגים הקזואיסטיים (מבוססי המקרים) של ספרות השו"ת והפסיקה ההלכתית לשפה של עקרונות משפטיים (Principles). רקובר פעל ליצירת גשר מוסדי בין ה"הלכה" לבין ה"חוק", תוך שהוא מעניק למשפט העברי מעמד של מקור משפטי לגיטימי ומחייב בתוך המדינה היהודית-דמוקרטית

המשפט המנהלי: 

בספרו "שלטון החוק בישראל" הראה רקובר כי המשפט העברי הקדים את העקרון המקובל כיום, כי "שלטון החוק" מתקיים רק כאשר החוק מבוסס על ערכי צדק. הוא גם מראה שערכי יסוד אתיים מחייבים את כל בני אנוש, הנקראים "בני נוח". כן מראה רקובר  כיצד התבססו עיקרי המינהל התקין בישראל ('זכות השימוע" איסור ניגוד עניינים,   איסור שוחד "והייתם נקיים").

מחקריו בנושא איסור קבלת מתנות על ידי עובדי ציבור (מכוח איסור שוחד והלכות "והייתם נקיים") שימשו בסיס לחוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה ולעיצוב נורמות מנהליות בישראל.

קניין רוחני וזכויות יוצרים: 

החידוש המחקרי: בספרו "זכות היוצרים במקורות היהודיים", בנה רקובר קונסטרוקציה המשלבת בין דיני נזיקין, עשיית עושר ולא במשפט ("זה נהנה וזה לא חסר") ותקנות הקהל. הוא ביסס את ההגנה על יצירה כערך מוסרי וקנייני כאחד.

השפעה: עבודתו מהווה כיום את המקור העיקרי לכל דיון משפטי-הלכתי בנושא פיראטיות תוכנה, הגנה על פטנטים והעתקות ספרותיות במרחב הציבורי היהודי.

זכויות יסוד: הגנה על הפרטיות וכבוד האדם
רקובר הקדים את "המהפכה החוקתית" בביסוס זכויות האדם על "מורשת ישראל". 

הגנה על צנעת הפרט: ניתוח המושג "היזק ראייה" לא רק כנזק רכושי, אלא כפגיעה בזכות לאוטונומיה ופרטיות. מחקריו על חרם דרבנו גרשום (איסור קריאת מכתבים) שימשו תשתית רעיונית לחוק הגנת הפרטיות.

גדול כבוד הבריות: רקובר פיתח את הדוקטרינה לפיה "כבוד הבריות" הוא עקרון-על במשפט העברי המסוגל לדחות איסורים אחרים, והראה כיצד עקרון זה עולה בקנה אחד עם ערכי מדינה דמוקרטית מודרנית.

המשפט הפלילי והשיקומי:
רקובר עסק רבות במטרות הענישה ובזכויות האסיר. הוא הדגיש את המושג "תקנת השב" – המדיניות המשפטית המבקשת להקל על העבריין להשתקם ולחזור לחברה. תרומתו בתחום זה השפיעה על תפיסת הטיפול בעבריינים ועל חשיבות הפיצוי לקורבן לעומת ענישה נקמנית בלבד.

מפעל חוק לישראל - הקודיפיקציה הגדולה:

גולת הכותרת של פועלו המדעי-יישומי היא עריכת סדרת הספרים "חוק לישראל". זהו מפעל אדיר המקביל לניתוחים המעמיקים של שטיין בתחומי הדימיון והשוני בין מערכות משפט.

השיטה: הסדרה מסודרת לפי סעיפי חוקי הכנסת. עבור כל סעיף בחוק הישראלי (חוק השומרים, חוק המכר, חוק השליחות וכו'), רקובר מביא את המקבילה מהמשפט העברי, מנתח את ההבדלים הדוקטרינריים ומציע פתרונות משפטיים משולבים.

הישג ייחודי: "חוק לישראל" הפך את המשפט העברי לנגיש עבור שופט ומשפטן חילוני. במקום לחפש בתלמוד, המשפטן מוצא את התשובה לפי מספר הסעיף בחוק הישראלי המודרני.

הופעות בפני גופים רשמיים:

רקובר מופיע בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, ומביא את עמדת המשפט העברי ביחס לחקיקה הנידונה.

פרסים
רקובר זכה על עבודתו במשפט העברי במספר פרסים, בהם:
 פרס ישראל (על מכלול פרסומיו)
 פרס קוגל של עיריית חולון לשנת 1974 (על הספר "השליחות וההרשאה במשפט העברי")
 פרס ירושלים (על הספר "אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי למשפט העברי")
 פרס צלטנר (על מחקר על "ההגנה על כבוד האדם במשפט העברי")
 פרס לספרות ולמחקרים תורניים ע"ש הרב י"ל הכהן מימון (על מחקרים במשפט העברי), תש"נ
 פרס הרב קוק לספרות תורנית של עיריית תל אביב-יפו (על סדרת הספרים "חוק לישראל").
 פרס הציונות הדתית לשנת תשע"א
 תואר יקיר ירושלים לשנת תש"ע (2010)
 חתן אות יקיר המשפט העברי ע״ש כבוד השופט מנחם אלון לשנת ה'תשע"ד (2014)
 פרס א.מ.ת. לשנת 2018

חיים אישיים
בשנת ה'תשכ"א נשא לאשה את בתיה לבית בירגר (כ"ו בטבת ה'תרצ"ט–כ"ה בטבת ה'תשס"ח) אשר שימשה כמיילדת בבית החולים שערי צדק עשרות שנים.על אודותיה ראו: חידושים ברפואת נשים, מכון פוע"ה תשס"ט, עמ' 17 לבני הזוג תשעה ילדים:
 הרב בנימין – עורך ספרי השיעורים על הש"ס של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא.
 הרב אריאל – ר"מ בישיבת "נצר מטעי" באריאל.
 הרב יששכר – מנהל חינוכי במוסדות החינוך מוריה.
 הרב חיים – מחנך, מנחה סדנאות ומלמד חסידות.
 הילה וולברשטיין – סופרת, שותפה לחיבור ספרי הביוגרפיה מלאכים כבני אדם על הרב אברהם יצחק הכהן קוק, משמיע ישועה על הרב צבי יהודה הכהן קוק ורב הכותל על הרב מאיר יהודה גץ, וזוכת פרס עמינח לשנת תשס"ד. נשואה לרב יצחק וולברשטיין, ראש כולל ביישוב שומריה.
 מוריה הרמן - ד"ר באוניברסיטת בר-אילן. נשואה לרב גד הרמן ר"מ בישיבת אורות הזורעים.
 רחל שפירא - נשואה לרב יצחק שפירא ראש ישיבת עוד יוסף חי ביצהר ומנהיגה של קהילת חסידי הרב יצחק גינזבורג בירושלים, ממחברי הספר תורת המלך.
 חנה מלכה - נשואה לרב חיים צפרי, חבר בית הדין לענייני ממונות בבנימין.
 יעל - נשואה לרב עדיאל דומוביץ' – ראש כולל דולב-טלמונים.
אחיו היו הרבנים שמחה רז וברוך רקובר. גיסיו: הרב ישעיהו הדרי ופרופ' משה ימר.

 מספריו וממאמריו 
 מספריו 
 השליחות וההרשאה במשפט העברי, תשל"ב.
 אוצר המשפט - מפתח ביבליוגרפי למשפט העברי, תשל"ה (2 כרכים בעברית, וכרך נוסף בלועזית).
 עדות בשבועה, תשמ"א.
 הלכות יום העצמאות ויום ירושלים, ירושלים תשמ"ה.
 עושר ולא במשפט, תשמ"ח.
 המסחר במשפט העברי, תשמ"ח.
 שלטון החוק בישראל, תשמ"ט.
 זכות היוצרים במקורות היהודיים, תשנ"א.
 המשפט העברי בחקיקת הכנסת, 1988.
 המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל, 1989.
 הרמב"ם והחוק במדינת ישראל, תשמ"ה-1985.
 מורה דרך במקורות המשפט העברי.
 ניבי תלמוד - אמרות, פתגמים ומטבעות לשון מתחום המשפט - ביאורם, הוראתם ושימושם, תשנ"א.
 סדרת חוק לישראל - עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי, תשנ"ב-תשע"ד (11 כרכים בנושאים: שכירות ושאילה, שומרים, ערבות, נזיקין, עשיית עושר ולא במשפט, השבת אבדה, שליחות, נאמנות בנכסים, פגמים בחוזה, שיתוף בנכסים).
 איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, תשנ"ד.
 לשילובו של המשפט העברי במשפט הישראלי, תשנ"ט-1998.
 גדול כבוד הבריות - כבוד האדם כערך-על, תשנ"ט.
 מסירות נפש - הקרבת היחיד להצלת הרבים, תש"ס-2000.
 מטרה המקדשת את האמצעים, ירושלים: הוצאת ספרית המשפט העברי, תש"ס.
 ההגנה על צנעת הפרט, תשס"ו.
 השלום כערך על.
 סודו של המשפט העברי - צדק משפט יושר ורחמים, 2019.

ספרים בעריכתו
קנין תורה ביאור הרב צבי יהודה הכהן קוק למסכת אבות, אלון שבות: המרכז לתרבות ישראלית, תשמ"ג

 קישורים חיצוניים 

 נחום רקובר באתר ערוץ 7
 נחום רקובר באתר מקור ראשון
 עמותת מורשת המשפט בישראל אותה הקים

 מאמריו של נחום רקובר באתר דעת
 גזית איגוד בתי דין לממונות מיסודו של נחום רקובר





 ספרים בנושאי משפט עברי (כולל כמה מספריו של נחום רקובר), אתר דעת

מאמרים



 ריאיון עם פרופ' רקובר: בג"ץ מתעלם מחוק יסודות המשפט, באתר 'עולם קטן', 2017 

הרצאות וראיונות
פאנל "שומרים על הדמוקרטיה"
יוסף רוסו ראיון לערוץ TOV בנושא הרפורמה המשפטית
ראיון ברדיו 103 - ינון מגל ובן כספית
 "סודו של המשפט העברי"
 פודקאסט "על המשמעות" תמיר דורטל. המשפט העברי נ' המשפט הישראלי

הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עובדי ייעוץ וחקיקה
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לספרות תורנית
קטגוריה:זוכי פרס הרב קוק
קטגוריה:זוכי פרס הרב מימון
קטגוריה:זוכי פרס צלטנר
קטגוריה:זוכי פרס כץ
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:משפחת מנדלבוים
קטגוריה:משפחת רקובר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: קרימינולוגיה
קטגוריה:משנים ליועץ המשפטי לממשלה
קטגוריה:בוגרי בית הספר לדוגמה (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:סגל מכללת תלפיות
קטגוריה:זוכי אות יקיר המשפט העברי על שם מנחם אלון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932