קאסיני-הויגנס

קאסיני הייתה גשושית שנשלחה על ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופית לחקור את כוכב הלכת שבתאי וירחיו. הגשושית שוגרה ב-15 באוקטובר 1997 מנמל החלל קייפ קנוורל, פלורידה ונכנסה למסלול סביב שבתאי ב-1 ביולי 2004. קאסיני הייתה הגשושית הרביעית אשר ביקרה בשבתאי והראשונה שנכנסה למסלול סביבו. היא סיימה את משימתה ב-15 בספטמבר 2017.

הגשושית קרויה על שם ג'ובאני דומניקו קאסיני וכריסטיאן הויגנס.

 מסעה של קאסיני אל שבתאי 
הגשושית שוגרה בכיוון הפוך ליעדה. במקום לשלוח אותה בכיוון הפוך מזה של השמש, כיוון בו נמצא מסלולו של שבתאי יחסית לכדור הארץ, היא שוגרה דווקא לכיוון השמש, לעבר כוכב הלכת נוגה, הקרוב לשמש יותר מאשר כדור הארץ. הגשושית התקרבה אל נוגה ועברה בסמוך אליו. זאת על מנת להאיץ את מהירות הגשושית, בטכניקה הקרויה מקלעת כבידתית.

בכבידה של נוגה נעשה שימוש פעמיים: ב-26 באפריל 1998 וב-24 ביוני 1999. לאחר מכן, ב-18 באוגוסט 1999, עברה קאסיני ליד כדור הארץ והסתייעה בכבידתו להאצת מהירותה. הבא בתור (והאחרון) להאיץ את הגשושית היה כוכב הלכת הענק צדק, הגדול והמאסיבי שבין כוכבי הלכת של מערכת השמש. הדבר התרחש ב-30 בדצמבר 2000.

בסיום מסעה, כאשר הגיעה לקרבת שבתאי ביולי 2004, הופעל מנועה העיקרי של קאסיני למשך תשעים ושבע דקות כדי להאט את תנועתה. פעולה זו גרמה לה להיכנס למסלול יציב סביב שבתאי, שבו הגשושית נשארה עד 15 ספטמבר 2017, המועד שבו הוכנסה הגשושית לאטמוספירת הכוכב ונשרפה.
שמאל|ממוזער|250px|שיגור הגשושית ב-15 באוקטובר 1997 מנמל החלל קייפ קנוורל, פלורידה.
שמאל|ממוזער|400x400 פיקסלים|היום בו כדור הארץ חייך, צולם על ידי הגשושית קאסיני ב-19 ביולי 2013

מהלך המשימה
המשימה הראשית של קאסיני נמשכה 4 שנים והסתיימה בינואר 2008.

הארכת המשימה הראשונה, שנקראה Cassini Equinox Mission הייתה לשנתיים נוספות והסתיימה בספטמבר 2010.

הארכת המשימה השנייה היא עד לספטמבר 2017. משימה זו נקראת Solstice Mission . הארכת משימה זו התחילה במהלך נקודת ההיפוך החורפית של החלק הצפוני (winter solstice) ועד לנקודת ההיפוך הקיצית (summer solstice)

שלב סיום המשימה (The Grand Finale) החל עם התקרבות קאסיני אל שבתאי וטבעותיו ב-23 באפריל 2017. קאסיני נכנסה למסלול הקרב והולך לשבתאי ומשימתה הסתיימה ב-15 בספטמבר 2017, כאשר קאסיני נשרפה עם חדירתה לחלק העליון של האטמוספירה.

 ממצאים 

הגשושית שלחה צילומים של התופעות להן גורם הירח פרומתאוס בטבעות שבתאי ובעיקר בטבעת האחרונה (F).

פרומתאוס הוא אחד הירחים הקטנים, בעל קוטר של 91 ק"מ. כל 14.7 שעות חוצה פרומתאוס את הטבעת F, מושך אחריו חלקיקי קרח ואבק ויוצר שובל בו אין חלקיקים. כל סיבוב נעשה במיקום מעט שונה מהקודם וכך נוצרים מספר שבלים.

הגשושית שלחה קריאות מגנטיות של שבתאי שתרמו להשערת טבעות ריאה.

ממוזער|מרכז|400px|סיכום משימת קאסיני. ברקע ייצוג אמנותי של הגשושית במסלולה סביב שבתאי

 הנחתת הויגנס 
ב-24 בדצמבר 2004 הופרדה מקאסיני הנחתת הויגנס, וב-14 בינואר 2005 היא נחתה על טיטאן, ירח של שבתאי. מיד עם נחיתתה החלה הגשושית לשדר תמונות ממקום הנחיתה.

 קישורים חיצוניים 



 דף הבית של הגשושית באתר נאס"א 


 שלב סיום המשימה של קאסיני, ערוץ NASA JPL באתר Youtube.








 The Saturn System Through the Eyes of Cassini, NASA, 2017

הערות שוליים

קטגוריה:תוכנית החלל האירופית
קטגוריה:משימות לחקר מערכת השמש
קטגוריה:גשושיות אירופאיות
קטגוריה:שבתאי