גיא בן הינום

שמאל|ממוזער|250px|חלקו המזרחי של גיא בן הינום

גֵּיא בֶן הִנֹּם (או בקיצור גֵּיא הִנֹּם) הוא שמו של גיא בירושלים הנזכר רבות במקרא, וכיום מזוהה כעמק הנמצא מדרום ל ועיר דוד ומקיף את הר ציון. הוא מתחבר במזרח אל נחל קדרון. מתחם ממילא מהווה את קצהו השני. מקום זה הוא מקור השם גיהנום שניתן למקום שאליו, על פי האמונה, יגיעו החוטאים לאחר המוות.

הגיא במקרא
הגיא מוזכר לראשונה בספר יהושע בחלק מתיאור גבולות נחלות השבטים יהודה ובנימין בעת חלוקתן. נראה כי הגיא שימש כנקודת מוצא חשובה, שכן הוא מופיע רבות בתיאורים אלה: ;  וכדומה. גם בתיאור חלוקת הנחלות בימי נחמיה מופיע הגיא כסימן גבול: . השם בן הנם אינו מפורש די צרכו, אך יש המשערים שהמקום הוא על שמו של אדם שהיו לו קרקעות באותו הגיא.

פרסומו המפוקפק של הגיא היה עקב היותו מקום עבודת המולך – פולחן עבודה זרה שהתקיים בזמנו של הנביא ירמיה, ערב חורבן הבית הראשון. המקום היה קרוב יחסית לעיר ירושלים של אותם ימים, במרחק קצר מאוד מהחומה המערבית. וּבָנוּ בָּמוֹת הַתֹּפֶת אֲשֶׁר בְּגֵיא בֶן הִנֹּם לִשְׂרֹף אֶת בְּנֵיהֶם וְאֶת בְּנֹתֵיהֶם בָּאֵשׁ אֲשֶׁר לֹא צִוִּיתִי וְלֹא עָלְתָה עַל לִבִּי. לָכֵן הִנֵּה יָמִים בָּאִים נְאֻם יְהוָה וְלֹא יֵאָמֵר עוֹד הַתֹּפֶת וְגֵיא בֶן הִנֹּם כִּי אִם גֵּיא הַהֲרֵגָה וְקָבְרוּ בְתֹפֶת מֵאֵין מָקוֹם (ירמיהו ז', לא-לב). הנביא ירמיה, בנבאו על חורבן בית המקדש הראשון, מנבא כי למקום יקראו גיא ההריגה, לומר כי כל כך הרבה יהיו המתים בחורבן, עד שימלאו את גיא בן הנם במתים, אשר יהיו . עד היום ניתן לראות מאות מערות קבורה, בעיקר מתקופת בית ראשון, בית שני ומהתקופה הביזנטית. בתקופה הצלבנית נבנה בו מבנה קבורה גדול הידוע כבית העצמות.

יש חוקרים שסבורים שגיא בן הנם הוא הגיא שעובר כיום ממערב לעיר העתיקה ומדרום להר ציון, ויוצא לנחל קדרון. משערים שבמות התופת (הבמות עליהן היו מקריבים את הבנים בעבודת המולך) היו במזרחו של החלק הדרומי של גיא בן הנם, ליד שער החרסית לשיטתם (על פי המופיע בירמיהו יט).

הגיא כיום
הגיא המזוהה כיום כגיא בן הינום היווה חלק משטח ההפקר שחצץ בין ירושלים המזרחית והמערבית בשנים 1948–1967.
בתקופת מלחמת העצמאות הופעל רכבל צבאי מעל הגיא, שקישר בין הר ציון לשכונת שמעא. הרכבל שימש להובלת אספקה ולפינוי פצועים, והופעל רק בשעות הלילה. הרכבל נשמר במצב כשיר בכל תקופת הקו העירוני. ב-1972 הוחלט להקים במקום את מוזיאון הרכבל שינציח את פעילותו במקום.

בסוף המאה ה-19 הוקמו בעמק שתי שכונות: שמאעה במרכזו, למרגלות הר ציון, וג'ורת אל-ענב, בצפון-מערבו במקום בו נמצא היום מתחם חוצות היוצר. ג'ורת אל-ענב ננטש ב-1948 בגלל הסמיכות לגבול ושמאעה פונה בסוף שנות ה-60 במסגרת פינוי משכנות עוני.

בשנת 1987 הלך פיליפ פטי במסגרת אירועי הפתיחה של פסטיבל ישראל ה-20 בהליכה על חבל דק בגובה 150 מ' מעל לגיא בן הינום.

הגיא כולו הוכרז כבר בשנות השבעים כגן לאומי סובב חומות ירושלים, ועובר בתוכו שביל ירושלים. בגיא ממוקמים בריכת הסולטאן, שהוסבה לתיאטרון פתוח למופעים רבי משתתפים, הסינמטק של ירושלים והמרכז העירוני למוזיקה ע"ש אלפרט. דרך חברון, הדרך המובילה משער יפו דרך דרום העיר לעבר בית לחם וחברון, מתחיל בצידו המזרחי של הגיא, חוצה אותו בגשר, וממשיך בצידו המערבי. חלקו הצפון-מערבי של הגיא מהווה פארק מטופח מטעם עיריית ירושלים. חלקו הדרום מזרחי עובר מאז 2020 שיקום ופיתוח על ידי רשות הטבע והגנים ואלע"ד אחרי שנים רבות של הזנחה. כחלק מהפיתוח הוקמה החווה בגיא שמשחזרת חקלאות קדומה ארץ ישראלית, והוקם הגשר התלוי הארוך בארץ שנמתח לאורך של 202 מטרים, מחבר בין מורדות שלוחת אבו תור למורדות הר ציון.

במערב הגיא, ישנו מצוק המשמש גם כאתר טיפוס צוקים והוא אתר הטיפוס הראשון בארץ. במשך שבע שנים היה האתר אסור לטיפוס ובחודש אפריל 2014 הותר שוב לטיפוס.

 מבנים ושטחים ציבוריים בגיא בן הינום 

ראו גם
 שביל ירושלים

לקריאה נוספת
י' ביבר, גיא בן הינום ונחל קידרון, יד בן צבי, ירושלים 1991

קישורים חיצוניים


 גיא בן הינום, באתר רשות העתיקות
 אבי משיח, תמר נתיב, יובל אברהם ויעקב שפר, חקל דמא – פעולת שימור של מבנה קבורה מהתקופה הצלבנית, אתר רשות העתיקות – מינהל שימור, 2012
 טיפוס בגיא בן הינום – מאנציקלופדיית הטיפוס



הערות שוליים

*
קטגוריה:ירושלים: נחלים
קטגוריה:ירושלים: עמקים
קטגוריה:ירושלים: גנים ופארקים
קטגוריה:דרך חברון
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:גיהנום