אריה שרון

250px|ממוזער|שמאל|שרון בפני דגם של בית החולים רמב"ם בחיפה, 1966
שמאל|ממוזער|250px|בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב, אוגוסט 2008
שמאל|250px|ממוזער|מגדל משרדים "בית אגד" בתחנה המרכזית הישנה בחיפה, בתכנון שרון-אידלסון, אריה פרייברגר ורוזוב
שמאל|ממוזער|250px|אריה שרון מקבל את פרס ישראל, 1962
אריה שרון (נולד בשם לודוויג קורצמן; 28 במאי 1900 – 24 ביולי 1984) היה אדריכל ישראלי. זוכה פרס רוקח ופרס ישראל לאדריכלות לשנת תשכ"ב (1962).

ביוגרפיה
שרון נולד בירוסלב שבגליציה (כיום פולין), בשם לודוויג קורצמן (בגרמנית: Ludwig Kurzmann) ליואל ואורה. בנעוריו היה פעיל ב.
עלה לארץ ישראל ב-1920 יחד עם קבוצת הכשרה של תנועת השומר הצעיר והיה ממקימי וממתכנני קיבוץ גן שמואל. חדר האוכל בקיבוץ מהווה את אחת מיצירותיו הראשונות של שרון, וזאת עוד בטרם זכה להכשרה סדירה בתחום התכנון והבנייה. בין השאר שימש ככוורן בקיבוץ. לאחר שש שנות חברות בקיבוץ, פנה ללמוד אדריכלות בבית הספר באוהאוס שבעיר דסאו, שם למד ועבד בין השנים 1926–1929. במהלך לימודיו וכן לאחר השלמתם עבד שרון במשרדו של מנהל בית הספר, האדריכל הנס מאייר. במסגרת זו הופקד שרון על מלאכת תכנון מרכז ההכשרה של האיגודים המקצועיים בברלין, עם השלמת הפרויקט בשנת 1929 מונה שרון למנהל הסניף הברלינאי של משרד הנס מאייר. ב-1929 נישא לאמנית סיבים ומעצבת אריגים הגרמנית בבית הספר באוהאוס, גונטה שטלצל, ובאותה שנה נולדה בתם יעל. שטלצל נאלצה לעזוב את הבאוהאוס  ב-1931 והיגרה לשווייץ עם בתה.
בני הזוג התגרשו רשמית ב-1936.

בשנת 1931 שב שרון תחילה לארץ ישראל במטרה להחליף את דרכונו, לשוב לגרמניה ולהאריך את  האשרה שלו.  בהמשך השתקע בתל אביב. 
בתחילת שנות ה-30 נישא בשנית לשחקנית תיאטרון האהל, חיה סנקובסקי (שהייתה אז גרושה). לשניים נולדו בהמשך שני בנים - אלדר ואורי.
בתל אביב חבר לאדריכלים צעירים נוספים אשר דגלו ברוח החדשה של המודרניזם, בראשם זאב רכטר ודב כרמי. בתקופה זו החל לתכנן מבנים בתל אביב ומחוצה לה בסגנון בינלאומי. הוא היה בין הפעילילם הבולטים בחוג האדריכלים בתל אביב.

בין עבודותיו הבולטות בשנות ה-30 של המאה ה-20 ניתן למצוא: תכנון תערוכת ההסתדרות (1932), מעונות עובדים ברחוב פרישמן (1935), מבנה ״תיאטרון אהל״ ברחוב בילינסון בתל אביב 1934, בית חולים בילינסון בפתח תקווה (1935), חדר האוכל של גבעת השלושה (1936), קולנוע "עמל" בכפר סבא (1936), משק שוורץ בתל נעמה (1940), בית ספר אוסישקין בכפר סבא (1941), בתי קירור בכפר חסידים (1942), רמת יוחנן, משמרות, בית חירות, עין השופט. בין השנים 1941 ו-1947 היה מרצה בכיר במחלקה לארכיטקטורה בטכניון.

הפרויקט החשוב והמרכזי ביותר שעליו היה מופקד שרון הוא תוכנית-אב למדינת ישראל, עליה עמל בין השנים 1949–1953 כראש אגף התכנון במשרד ראש הממשלה. בתוכנית זו, שנקראה על שמו "תוכנית שרון", נתן שרון עדיפות עליונה ליישוב הספר הישראלי, בהתאם לחזון הציוני של אותה תקופה. שרון חילק את מדינת ישראל לארבעה אזורי השפעה כלל ארציים: האזור הצפוני (מהשומרון עד הגליל) – ובירתו העיר חיפה, האזור המרכזי (מנתניה עד רחובות ועד תחילת השפלה) – ובירתו תל אביב, אזור ירושלים ואזור המדבר (הנגב, מדבר יהודה והערבה) – ובירתו באר שבע. התוכנית ראתה אור כספר תחת השם "תכנון פיסי בישראל".

ברוצקוס, כאחראי על התכנון הארצי, היה בעל תפקיד בתכנון העירוני של אשדוד, כאשר באותה עת הממשלה התלבטה בין הקמת הנמל עמוק המים השני בישראל (אחרי נמל חיפה) בשפך נחל רובין לבין נחל לכיש באשדוד, הוא תמך בהקמתו באשדוד, לאחר שערך בחינה מחודשת מטעם אגף התכנון. הוא פרסם על כך את המאמר "אשדוד – רעיון והגשמתו" ביולי 1969 בעלון האיגוד לתכנון סביבתי.

בשנים 1950 עד 1964 עבד שרון בשיתוף עם האדריכל בנימין אידלסון. בין המבנים הבולטים אשר יצר בתקופה זו ניתן למצוא: הרחבת בית החולים בילינסון (1954), אודיטוריום בטכניון (1956), בית ליסין ובית המלין  (1957 עליהם זכו בפרס רוקח), בית החולים סורוקה בבאר שבע (1959) ואוהל יזכור ביד ושם (1961). בשנת 1962 היה שרון השני מבין האדריכלים בישראל אשר זכה בפרס ישראל בתחום האדריכלות.. אידלסון שותפו זכה אף הוא בפרס ישראל שנים אחדות אחריו.

בשנים 1965–1984 עבד שרון בשיתוף פעולה עם בנו האדריכל אלדר שרון. בין המבנים הבולטים אשר יצר בתקופה זו ניתן למצוא: בית חולים רמב"ם בחיפה (1965), בית חולים גהה בפתח תקווה (1966), בית כור בתל אביב (1966), בית הספר לרפואה באוניברסיטת תל אביב (1970), בניין בנק ישראל ומוזיאון יד מרדכי (1970).

בנוסף לכך ניתן למנות עבודות נוספות שלו בפתח תקווה: מפעל יכין, המרפאה הראשית של קופת חולים כללית, קולנוע היכל.

בשנים 1965 עד 1971 עמד שרון בראש אגודת המהנדסים.

בשנת 1983 הוענק לו התואר יקיר העיר תל אביב-יפו. רחוב בשכונת רביבים בעיר נקרא על שמו.

אריה שרון נפטר ב-1984 במהלך ביקור בצרפת, הוחזר לישראל ונטמן בבית הקברות נחלת יצחק. נכדו, ארד שרון, ממשיך לפי רצונו, את דרכו כאדריכל.

 אדריכלות 

בתחילת הקריירה האדריכלית תכנן שרון מבנים בעיקר בסגנון הבין-לאומי, ולאחר מכן, עם שינוי המגמה בארץ ובעולם, התאפיינו בנייניו על פי עקרונות הברוטליזם. תפיסת האדריכלות של אריה שרון תאמה היטב ואף הובילה את קאנון האדריכלות המקומי, תפיסה אשר התעצבה ברוח הזמן וברוח המקום, מעין מודרניזם אשר הותאם לצרכים המקומיים.

 מורשת 
במאמרו "אבות ובנים בתכנון הפיסי של ישראל" (1997) של הגאוגרף אלישע אפרת, כינה את שרון כאחד מ"אבות התכנון". של ישראל, שהובילו את התכנון הפיזי של המדינה הצעירה בראשית שנות ה-50 של המאה ה-20 תחת משרד ראש הממשלה בהנהגת דוד בן-גוריון.

גלריה

ראו גם

 תוכנית שרון (תכנון פיסי בישראל) – תוכנית האב הארצית הראשונה של ישראל, הקרויה על שם שרון

 לקריאה נוספת 
 אריה שרון, "הבניה הציבורית בארץ", הוצאת אגודת המהנדסים, האדריכלים והמודדים בארץ ישראל, תל אביב, 1940.
 אריה שרון, "תכנון פיסי בישראל", הוצאת המדפיס הממשלתי, 1951.
 יגאל תומרקין, "בזכות קנה המידה: שיחה עם אריה שרון", בתוך: קו 2, 1981.
נח בי (בירזובסקי), פני תל אביב בקריקטורות, עורך ומוציא לאור: משה שיינבוים, 1939.
 Arieh Sharon, Kibbutz+Bauhaus, Massada, Tel-Aviv, 1976

קישורים חיצוניים


 פרטים על אריה שרון ב

 The "Sharon Plan" in The Arieh Sharon Foundation and Archive
  (עם זכייתו בפרס ישראל)
 מיכאל יעקובסון, מורשתו של האדריכל שתכנן את המדינה עולה לרשת, Xnet, 3 ביוני 2011
 מיכאל יעקובסון, סקירה על בית הבראה כינרות בטבריה, באתר 'חלון אחורי', 7 במאי 2016

 מיכאל יעקובסון: סיבוב בשכונת מגורים בבאר שבע שתכנן אריה שרון, באתר 'חלון אחורי', 17 בנובמבר 2018
 מיכאל יעקובסון: סיבוב בחדר אוכל ובית תרבות בקבוצת גבע, באתר 'חלון אחורי', 1 באפריל 2020
 מיכאל יעקובסון: סיבוב במרפאת כללית ברחובות בתכנון אריה שרון ובנימין אידלסון ובעוד כמה מבנים לאורך הרחוב, באתר 'חלון אחורי', 13 בינואר 2024



 חדר האוכל של גבעת השלושה, כתבות של הערוץ המקומי


 הערות שוליים 

 ביאורים 

קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לאדריכלות
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 1962
קטגוריה:זוכי פרס רוקח
קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:סגל הטכניון: אדריכלות
קטגוריה:העיר הלבנה: אישים
קטגוריה:בוגרי באוהאוס
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1983
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984