יצחק שלו

יצחק שלו (5 ביולי 1918, כ"ה בתמוז תרע"ח – 13 ביולי 1992, י"ב בתמוז תשנ"ב) היה משורר, סופר ומסאי ישראלי.
ממוזער|יצחק שלו במסגרת טיול שהדריך בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20. שלו הדריך בשנים 1958–1977 קבוצת מטיילים בשם "טרש" (שם שפירושו סלע בולט). הבדחנים פירשו שם זה כראשי תיבות: "טיולי רבנו שלו".
ממוזער|קברו של יצחק שלו בהר המנוחות, הר תמיר, חלקה ת"ד.

ביוגרפיה
יצחק שלו נולד בטבריה, לצפורה ולמאיר בסלבסקי (שם המשפחה עוברת לשלו ב-1926), ובגיל שלוש עבר עם משפחתו לירושלים. למד בבית הספר "תחכמוני" שבו, לפי עדותו, רכש אהבה גדולה לתנ"ך. אחר-כך למד בגימנסיה העברית בירושלים. הוא היה חבר בארגון האצ"ל, אך עזב אותו ושירת בצבא הבריטי עם היוודע גורל היהודים במלחמת העולם השנייה. אחר כך השתלם בבית המדרש למורים בית הכרם. הוא שימש מורה בבית הספר לבנים, בגימנסיה העברית בירושלים ובבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה העברית, ואז בבית המדרש למורים בו למד בעלומיו. בשנות ה-50 של המאה ה-20 נמנה עם חברי שורת המתנדבים. בשנת 1955 השתתף בעריכת הגדה ליום העצמאות.

היה חבר האקדמיה ללשון העברית וועדת השמות הממשלתית, וכן כיהן כנציג האקדמיה וכיו"ר הוועדה ללשון השידור ברשות השידור.

יצחק שלו נפטר בירושלים. על מצבתו בהר המנוחות חקקו בניו ובתו את השורה "עבד העיר הזאת", מתוך אחד משיריו על ירושלים.

זכרו הונצח ברחוב על שמו בשכונת גבעת משואה בירושלים.

ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.

עמדותיו
שלו היה מהתומכים בארץ ישראל השלמה ובין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים היה מעלה על נס את הכמיהה אל שטחי יהודה ושומרון, ואף אל הגולן והבשן. לאחר מלחמת ששת הימים היה ממארגני ההפגנה נגד מסירת ארמון הנציב לידי האו"ם.
נמנה עם מייסדי התנועה למען ארץ ישראל השלמה (1967). במאי 1974 היה בין שובתי הרעב נגד כוונות לנסיגה ברמת הגולן.

כתיבתו
מגיל צעיר כתב שלו שירים, ומוריו, בהם אהרן קציר, עודדו אותו להמשיך לכתוב. בגיל 25 שלח את שירו הראשון לפרסום ב"מאזנים" ומאז שיריו התפרסמו בקביעות בעיתונים שונים.

ספר שיריו הראשון, "אוחזת ענף שקד", פורסם בשנת תשי"ב 1951. יצחק שלו התחבב על קהל קוראי השירה וזכה במספר פרסים ספרותיים. בשנת 1952 זיכה אותו הספר בפרס אוסישקין.

בסוף 1954 פורסם שמשרד החינוך הכניס את שיריו לתוכנית הלימודים לכיתות ה'-ח'.

בינואר 1955 זכה ספרו "קולות אנוש חמים" בפרס רופין. בשנת 1955 זכה שירו "אנחנו בעוג'ה שלחנו שלהבת" בתחרות של עיריית תל אביב לכתיבת המנון לחיל השריון.

הוא כתב גם ספרי סיפורת, שהידוע בהם הוא הרומן "פרשת גבריאל תירוש", ופרסם מאמרים בענייני ספרות באכסניות שונות, בהן מוספי ספרות בעיתונות היומית.

בשנת 1974 זכה בפרס רמת גן לספרות על הספר "שמלת הריון".

תוכני שירתו
לשלו הייתה זיקה מיוחדת לירושלים ולנופיה וקובץ שירים שלו תחת הכותרת "שירי ירושלים" יצא לאור בתשכ"ח.

נודע באהבתו לארץ ישראל והרבה לטייל בה ברגל. הוא הטיף גם לאחרים לעשות זאת, דבר שבא לידי ביטוי בפעילותו למען מפעלי טיולים רגליים במסגרות בתי הספר. בכלל זאת, התגעגע לשטחי יהודה והשומרון שהיו אז בידי ירדן ושאף לביטוי הגעגועים בספרות העברית. על כך כתב: "ייתכן שהכרח מדיני כופה עלינו, לפי שעה, ששום יהודי לא יצעד דרומה מרמת רחל ומזרחה מהר ציון, אבל זה ששום שיר או סיפור איננו צועד בכיוונים הללו, זאת לא אבין לעולם". ואכן בשירו "ירושלים דהשתא" כתב שלו:

 מספריו 
שירה
"אוחזת ענף שקד" (תשי"ב).
"קולות אנוש חמים" (תשי"ד).
"קול ענות" (תשט"ו).
"אלוהי הנושק לוחמים" (תשי"ז).
"נער שב מן הצבא" (תש"ל).
"שמלת הריון" (תשל"ב).
"שיכרון זהֹב", הוצאת לוין-אפשטין מודן, (תשל"ה).
"מעשן את מקטרת רעי" (תשל"ו).
"שירי ירושלים" (תשכ"ח).
"לתור אחרי אשה", זמורה ביתן, תשמ"ז 1987
"אני רואה מחסומים" (1978).
"השיר אל הזמן העובר", עריכה: מאיר שלו, רפאלה שיר, צור שלו. הוצאת עם עובד, 2009.

סיפורת
"פרשת גבריאל תירוש" (תשכ"ה).
"דם ורוח" (תש"ל).
"תחת התות" (תשל"א).
"ילד היה בירושלים" (תשל"ד). (ספר ילדים שהרקע שלו התבגרותו בארץ בתקופת המנדט).

 חיים אישיים 
נודע באהבתו הגדולה לתנ"ך. על ראשיתה, בבית הספר "תחכמוני", סיפר: "היה שם עמנו מורה-מחנך, מר אריה אלקלעי... הלכנו עמו לקבר רחל לבית לחם ולחברון, וממנו למדנו שתרמיל טיולים שיש בו צידה ואין בו תנ"ך משול לזבחי מתים". שלו ידע את התנ"ך על בוריוֹ. הוא השתתף בחידון התנ"ך הראשון וזכה במקום השני, אחרי עמוס חכם. הוא השתתף שוב בחידון השלישי.

שלו התחתן בשנת 1947 עם בתיה בן ברק מנהלל. בנם, הסופר מאיר שלו, אימץ השקפת עולם שמאלית משל אביו, אך על פי עדותו הדבר לא יצר ריחוק ביניהם. בספרו של מאיר שלו "הדבר היה ככה" מובאים כמה פרטים אוטוביוגרפיים על יצחק שלו, ומצוטט במלואו שיר שכתב.

קישורים חיצוניים






 ,  - עימות של שלו עם המבקר ברוך קורצווייל


על יצירתו:




 משה בן-מנחם, קולות אנוש חמים (על שירת יצחק שלו), בפרויקט בן-יהודה



מכּתביו:



 , 






 משמעותם של שמות החגים, לשוננו לעם, כרך כו חוברות ג–ד (תשל"ה), עמ' 67–74, באתר האקדמיה ללשון העברית

הערות שוליים

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:מסאים ישראלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:חברי התנועה למען ארץ ישראל השלמה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
יצחק
קטגוריה:זוכי פרס אוסישקין
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר תחכמוני (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין
קטגוריה:זוכי פרס רמת גן לספרות
קטגוריה:חברי האקדמיה ללשון העברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1918
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1992