זאב בילסקי

זאב בִּיֶּלְסקי (נולד ב-13 במרץ 1949) הוא ראש עיריית רעננה לשעבר, כיהן בעבר כחבר כנסת מטעם מפלגת קדימה, יושב ראש הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, וכראש מטה הדיור הלאומי.

ביוגרפיה
בילסקי נולד וגדל בירושלים בשם "בנימין זאב בילסקי". למד בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה, אך בכיתה י"א סולק מבית הספר בשל בעיות משמעת. בשנת 1967 התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת הצנחנים. ב-1970 השתחרר מהצבא בדרגת סגן (את שירות המילואים סיים בדרגת רב-סרן).

ב-1973 סיים תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנים 1977 עד 1980 שימש כשליח הסוכנות היהודית ביוהנסבורג ובמהלך השליחות, קודם למנהל מחלקת העלייה בדרום אפריקה.

בשנת 1982 עבר להתגורר עם משפחתו בעיר רעננה. בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 גם הקים, עם שותף, מפעל מתכת בראשון לציון.

בשנות ה-80 היה בילסקי בין מקימי "הפורום הישראלי", שמטרתו הייתה לקיים קשר ישיר בין הדור הצעיר של יהדות התפוצות לבין הדור הצעיר בישראל בתחומי החינוך ובמישור הכלכלי. הוא כיהן כיו"ר הפורום בשנים 1986–1988.

 ראש עיריית רעננה 

בשנת 1989 נבחר לראשונה (מתוך ארבע פעמים ברציפות) לראשות עיריית רעננה. פעמיים ברשימה מטעם הליכוד (1989 ו-1993), ופעמיים נוספות ברשימה עצמאית (1998 ו-2003) (ברוב של 78 אחוז מהקולות).

במהלך כהונתו יזם בילסקי פיתוח מודל של שיטור קהילתי, הקים את מכללת רעננה (1994), תכנן וחנך את פארק רעננה כשבתוכו אגם האמפיתיאטרון ופארק נגיש ומשולב לכל הילדים (רגילים ועם צרכים מיוחדים). בנוסף יזם את בנייתה של קריית הייטק בעיר והביא חברות כמו "אמדוקס", "נייס" ו"קומברס" לקבוע את משכנן ברעננה.

בשנת 2000 זכתה עיריית רעננה בראשותו באות "אביר איכות השלטון" מטעם התנועה למען איכות השלטון בישראל.
בילסקי נחשב בעיני רבים לאחראי הישיר לאיכות החיים הגבוהה בעיר ובמשך ארבע שנות כספים רצופות (2004-2001) סיימה עיריית רעננה בעודף תקציבי מצטבר. בשנת 2015 הוענק לבילסקי אות אומ"ץ על מינהל ציבורי תקין.

בשנת 2002 הוביל את איחוד קבוצות הכדורסל מכבי רעננה ובני הרצליה לקבוצה אחת חדשה - בני השרון.

במקביל לראשות העירייה, מילא בילסקי תפקידים נוספים: בין השנים 1989–1993 (תקופת גלי העלייה הגדולים מחבר העמים) שימש כיו"ר ועדת הקליטה במרכז השלטון המקומי, בין השנים 1994–1996 היה יו"ר ארצי של אגודת "אל סם" ובין השנים 1996–1999 שימש כממלא-מקום יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל. כמו כן היה חבר המועצה לשידורי כבלים ושידורי לוויין.

 יושב ראש הסוכנות היהודית 
ממוזער|יו"ר הסוכנות היהודית זאב בילסקי עם הסנאטור ברק אובמה, ירושלים 2006.
בשנת 2005, במהלך הקדנציה הרביעית שלו כראש עיריית רעננה, נענה בילסקי לפנייתו של ראש הממשלה אריאל שרון (אותו הכיר לראשונה ב-1977, כשהצטרף לתנועתו החדשה "שלומציון"), התפטר מראשות העירייה ונבחר פה אחד (נתן שרנסקי הסיר את מועמדותו) על ידי הוועד הפועל הציוני לתפקיד יו"ר הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.

ב-10 ביולי 2006, שבועיים לאחר חטיפת גלעד שליט, ארגנו הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית בראשותו של בילסקי הפגנות המוניות ברחבי העולם בקריאה לשחרר את החייל החטוף. כעבור יומיים בלבד פרצה מלחמת לבנון השנייה, במהלכה עמדה הסוכנות היהודית בראש מערך הסיוע לישובי הצפון המופגזים. תרומות שנאמדו בכ-200 מיליון שקלים גויסו למען תושבי הצפון, על ידי הסוכנות היהודית, מקהילות יהודיות בחו"ל. בין היתר, נערך מבצע לקליטתם של 12,000 ילדים מישובי הצפון בקייטנות ברחבי הארץ.

בספטמבר אותה שנה עמד בילסקי בראש משלחת שיצאה לצרפת במטרה להביא את עצמות שני ילדיו של בנימין זאב הרצל, מבצע שכינה "סגירת מעגל ציוני". ב-2007 גינה את דבריו של אברהם בורג, יו"ר הסוכנות היהודית לשעבר, שהמליץ לתושבי ישראל להצטייד בדרכונים זרים. באותה שנה הוענק לו תואר יקיר העיר רעננה.
בשנת 2008 חנך בהר הרצל את פרויקט "מחזון להגשמה", בשיתוף עם משרד החינוך והקרן הקיימת לישראל, וכן את פרויקט "פותחים עתיד" לקידום נוער בירושלים.
בתוקף תפקידו כיושב ראש הסוכנות הזהיר בילסקי כי "היהודים באוקראינה וברוסיה חיים תחת מצב של התנכלות בלתי פוסקת" וכי "מעל העם היהודי מרחפת סכנה מוחשית של התבוללות".

בסוף 2008 יצא לחופשה מתפקידו, הצטרף למפלגת "קדימה" והתמודד בבחירות המקדימות במפלגה, בהן הגיע למקום ה-15.
בשנת 2009 התפטר מתפקידיו בסוכנות ובהסתדרות הציונית ובבחירות לכנסת השמונה עשרה נבחר כחבר הכנסת מטעם "קדימה".

 חבר הכנסת 
250px|שמאל|למטה|ממוזער|250px|זאב בילסקי, כנס של קדימה,2007
במהלך כהונתו בכנסת היה בילסקי חבר בוועדת הפנים והגנת הסביבה ובוועדת החוץ והביטחון, שימש כיושב ראש ועדת המשנה לבחינת מוכנות העורף. בין השדולות הרבות בהן היה חבר, הוא שימש יושב-ראש בשדולות הבאות: השדולה למען ניצולי השואה, השדולה למען השלטון המקומי, שדולת האיכות והמצוינות בכנסת והשדולה למען שימוש נבון ברשת האינטרנט.

כחבר הכנסת פעל בילסקי במגוון נושאים: הוא יזם הצעות חוק למען ניצולי שואה, המאבק בתאונות הדרכים, קידום הפשרת קרקעות לזוגות צעירים, חיוב התקנת דודי שמש, סגירת נתיבי תחבורה לטובת רוכבי אופניים, התרה לרוכבי קטנועים להשתמש בנתיבי תחבורה ציבוריים והגבלת מחירי החניונים בבתי החולים.

בילסקי תמך בפתיחת חניון ספרא בשבת ובשנת 2010 היה ממובילי המאבק נגד הצעת "חוק היורדים" של מפלגת ישראל ביתנו, לפיה יוכלו אזרחים ישראלים השוהים בחו"ל להשתתף בבחירות ולהצביע.

בנוסף לתפקידיו האחרים, משמש בילסקי כיושב-ראש תוכנית "אות הנוער הישראלי" - חלק מתוכנית בינלאומית שמקורה באנגליה, שמטרתה לעודד נוער לפעילות עשייה חיובית בשעות הפנאי ובכך לתרום להעצמה אישית, חברתית וקהילתית של בני הנוער.

חקיקה
בילסקי יזם, בין היתר, את חקיקתם של חוקים אלה:
 , המחייב המדינה לתקצב מדי שנה ב-5 מיליון ש"ח את מאגר תורמי מח העצם ובכך להגדילו (יחד עם זבולון אורלב ועמיר פרץ).
 תיקון לחוק זכויות נפגעי עבירה המחיל את הוראותיו גם על נפגעי תאונת פגע וברח.
 תיקון לפקודת התעבורה המחייב כל חברה שמחזיקה בצי רכבים להפעיל מוקד דיווחים על נהיגת עובדיה (הדבקת מדבקת "איך אני נוהג") (יחד עם חמד עמאר).
 תיקון ל המחייב את החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה להפריש 100 מיליון ש"ח מדי שנה לסיוע לניצולי השואה הזקוקים לכך ומחייב את החברה לקצר משמעותית את זמן איתור הנכסים על מנת להפריש כסף נוסף לטובת הטיפול בניצולים.
 תיקון לחוק ביטוח בריאות ממלכתי המאפשר לילדים אוטיסטים לקבל טיפול גם על ידי עובד סוציאלי או פסיכולוג, כחלק מהקצבת שעות האבחון והטיפול שניתנות להם (יחד עם רחל אדטו ודני דנון).
 תיקון לחוק חובת המכרזים האוסר על אפליה במכרז מחמת גיל (יחד עם דב חנין).
 תיקון לחוק הרשויות המקומיות (בחירות) הקובע כי בדומה לבחירות לכנסת, גם בבחירות לרשויות המקומיות יכריע מזכיר ועדת הקלפי האם רשאי המצביע להיעזר במלווה במקרה של ספק בדבר קיומה של מגבלה המונעת מהמצביע להצביע בגפו (יחד עם גדעון עזרא).
 תיקון לפקודת הנמלים הפוטר את סוכן המכס מאחריות אישית לחובות לקוחותיו כלפי רשות הנמלים, אלא אם כן נמצא כי סייע ללקוחותיו להשתמט מתשלומים אלה (יחד עם יריב לוין).

 כהונה שנייה כראש עיריית רעננה ואחריה 
בפברואר 2013 התמודד בילסקי על תפקיד יו"ר הוועד האולימפי בישראל מטעם מרכז הפועל. במעמד ההצבעה הוחלט לדחות את ההכרעה ל-10 במרץ. מספר ימים לאחר מכן הודיע בילסקי על הסרת מועמדותו.

בבחירות לרשויות המקומיות, שנערכו באוקטובר 2013, חזר ונבחר, בפעם החמישית, לראשות עיריית רעננה מטעם רשימה עצמאית "רעננה שאנחנו אוהבים", עם 70.3% מהקולות. סיעתו קיבלה 6 מנדטים והייתה לסיעה הגדולה ביותר במועצת עיריית רעננה. בנובמבר 2017, שנה לפני הבחירות המוניציפליות, הכריז כי לא יתמודד על ראשות העיר.

במרץ 2018 התפטר מתפקידו כראש עיריית רעננה, בעקבות מינויו לראש מטה הדיור הלאומי (ולאור כך, איתן גינזבורג התמנה לממלא מקומו כראש עיר). בתפקיד זה כיהן עד שנת 2020.

ב-10 בינואר 2025 מונה בהחלטת ממשלה ליושב ראש דירקטוריון חברת "מקווה ישראל - כל ישראל חברים".

 חיים אישיים 
זאב בילסקי נשוי לקרן, אותה הכיר במהלך שליחותו בדרום-אפריקה. קרן בילסקי היא מנכל"ית BSP קרנות, ומשמשת גם כיושבת-ראש הוועד המנהל של בית איזי שפירא. הזוג בילסקי הם הורים לשתי בנות (הבכורה היא השחקנית עדי בילסקי) ובן.

 קישורים חיצוניים 


 זאב בילסקי, באתר של עיריית רעננה

 יוכי ריץ, האוניברסיטה הפתוחה מתאימה לנו כמו כפפה ליד, באתר האוניברסיטה הפתוחה







מאמרים פרי עטו:











 הערות שוליים 

קטגוריה:ראשי עיריית רעננה
קטגוריה:יו"ר הסוכנות היהודית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם קדימה
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם קדימה
קטגוריה:חברי הכנסת השמונה עשרה
קטגוריה:נשיאי הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:יקירי רעננה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:חברי הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית