חטיבה 500

חטיבה 500, הידועה גם בשם עוצבת כפיר, היא חטיבה בחיל השריון הישראלי שפעלה כחטיבה חצי סדירה במתקן צאלים (נקרא אז "מתקן 500" – מכאן שם החטיבה) משנת 1972 עד מלחמת יום הכיפורים ב-1973, ומאז כסדירה עד לשנת 2003, כאשר פורקה.

עד שנת 1974 השתמשה החטיבה בטנקי שוט, ולאחר מכן ועד לפירוקה השתמשה בטנקי מגח.

במלחמת יום הכיפורים נלחמה החטיבה, בפיקודו של אל"ם אריה קרן, במסגרת אוגדה 162 של אלוף אברהם אדן (ברן). במהלך המלחמה צלחה החטיבה את התעלה והשתתפה בקרב סואץ.

בין הסכם הביניים בין ישראל למצרים ב-1975 ועד 1980, עם תחילת הנסיגה בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים, מיקום החטיבה בשגרה היה באזור צומת פרקר (ממזרח למעבר המיתלה) בסיני. לאחר מכן היא מוקמה בשגרה בבקעת הירדן באזור בקעות, שם עסקה באימונים ובמשימות של ביטחון שוטף.

במלחמת שלום הגליל השתתפה החטיבה בלחימה בגזרה המרכזית תחת פיקוד עוצבת הפלדה (162), לחמה בעין זחלתא. בתום השבוע השלישי למלחמה השתלטה על כביש ביירות–דמשק באזור בחמדון והעיירה סאופר משם גלשה לעאליי ולביירות והשתתפה במצור על מערב העיר עד לכניעת המחבלים וגירושם לתוניס. בשנת 1984 נכנסה החטיבה ביחד עם אוגדה 162 ללבנון למשך שנה, והחזיקה את הגזרה המזרחית באזור הבקאע וג'בל בארוכ.

החטיבה השתתפה במבצע חומת מגן. בשנת 2003 הוחלט על פירוק החטיבה. בשנת 2025 החליט הרמטכ"ל אייל זמיר על הקמת החטיבה מחדש.

היסטוריה
הקמת החטיבה
החטיבה הוקמה בקיץ שנת 1972 כחטיבת מילואים ולמפקדה מונה אל"ם אריה קרן. בחטיבה היו בתחילה שלושה גדודי טנקים: "רומח" (429), "סערה" (430) ו"גור" (433). בכל גדוד היו שלוש פלוגות טנקי שוט ופלוגת חרמ"ש. בנוסף כללה החטיבה פלוגת סיור ופלוגת רפואה.

מלחמת יום הכיפורים ולאחריה
החטיבה בפיקוד אל"ם אריה קרן כללה 3 גדודי שוט: גדוד 429 בפיקודו של סא"ל דן ספיר (שנפל בקרב ב-8 באוקטובר), גדוד 430 בפיקודו של סא"ל אלישיב שמשי, וגדוד 433 בפיקודו של סא"ל נחום זקן, פלוגת סיור בפיקודו של סרן יוסף סיידון ופלוגת רפואה בפיקודו של סרן מנחם שטרן. החטיבה לחמה בחזית המצרית, כחלק מאוגדה 162 בפיקוד אברהם אדן. מ-8 באוקטובר 1973 עד 15 באוקטובר, בלמה החטיבה כוחות מצריים בגזרת תעלת סואץ ובמרחב מול העיר אסמאעיליה. ב-17 באוקטובר השתתפה בהשמדת חטיבת טנקי T-62 מצריים ממזרח לאגם המר, וביום שלאחר מכן צלחה את תעלת סואץ. מה-19 באוקטובר עד ה-24 באוקטובר, פרצה החטיבה למרחבים הפתוחים במצרים ממערב לתעלה, שם השמידה בסיסי טילים, מחנות צבא וכוחות שריון וחי"ר מצריים, עד שהגיעה לעיר סואץ, שם הסתבכה בקרב על העיר סואץ. ב-25 באוקטובר, נערכה החטיבה בגזרה שבין האגם המר הקטן לעיר סואץ, ובכך השלימה את המשימה של כיתור הארמייה השלישית המצרית, ממזרח לתעלה.

לאחר המלחמה הפכה החטיבה לחטיבה סדירה והוסבה לטנקי M60 פטון. בתקופה שבין הסכם הביניים בין ישראל למצרים ב-1975 ובין נסיגת צה"ל ממערב סיני ב-1980 ישבה מפקדת החטיבה בצומת פרקר, ממזרח למעבר המיתלה.

בעקבות הסכם השלום עם מצרים חלו שינויים בהרכב החטיבה ובמיקומה: בשנת 1978 הועבר גדוד 429 מהחטיבה לחטיבה 211 ובהמשך מבצע רמון עזבה החטיבה את בסיס הקבע שלה בסיני והתמקמה בצפון בקעת הירדן כחלק מסד"כ פיקוד מרכז ואוגדה 162. במאי 1981 הועבר גדוד 195 מחטיבה 401 לחטיבה 500 וסד"כ החטיבה חזר לכלול שלושה גדודי טנקים סדירים: גור (433), סערה (430) ואדם (195), פלס"ר ופלוגת רפואה במילואים. לכל אחד משלושת גדודי טנקים הסדירים הייתה פלוגת חרמ"ש במילואים.

מלחמת לבנון הראשונה (מבצע של"ג 1982)
החטיבה בפיקוד אל"ם דורון רובין פעלה בגזרה המרכזית כחטיבה משולבת שכללה שלושה גדודי טנקי M60 פטון (מגח 6): גדוד 195 בפיקוד עמי אבן, גדוד 430 בפיקוד יוסי אבירם (שהוחלף עקב התקף לב על ידי הסמג"ד דני סבוראי, שאף הוא הוחלף עקב פציעה על ידי מ"פ ז' אייל גור-אריה), וגדוד 433 בפיקוד בני בית אור שנפצע והוחלף על ידי סגנו רמי אלדר, גדוד הנדסה 601 בפיקוד פיני דגן, גדוד חי"ר סדיר 932 בפיקוד סנדר בן ארי, גדוד חיר"מ 9263 בפיקוד משה סלע; גדוד חיר"מ 466 בפיקוד עמירם זקין, פלוגת טנקים ב' מגדוד 532 בפיקוד משה קינן (וקנין), פלוגת סיור בפיקוד חיים שריר ופלוגת קשר בפיקוד שרלי קסלסי.

החטיבה לחמה כחלק מאוגדה 162 בפיקוד מנחם עינן בגזרה המרכזית בלבנון ומשימתה השתלטות על כביש ביירות-דמשק באזור דהר א ביידר בתוך 48 שעות, מרחק תנועה של כ־350 ק"מ. הרעיון המבצעי היה לנצל העובדה שבגזרה המרכזית אותרו ריכוזים קטנים של אויב (סורי ואש"ף) ושהאוכלוסייה העיקרית בגזרה הם דרוזים, נוצרים ושיעים שאינם עוינים. ב-6 ביוני 1982 בערב פרצה החטיבה דרך גשר עקיה, ונעה צפונה בצירים הררים ומפותלים, תוך חציית מעברים הכרחיים, אך לא הורשתה על ידי פיקוד הצפון לנוע בקצב הנדרש והאפשרי כדי לבצע משימתה בלו"ז שהוכתב. הסורים, לאחר שאיתרו את המאמץ העיקרי של חטיבה 500 בגזרה המרכזית שלחו ביום שלישי 8 ביוני גדודי טנקים וקומנדו מהבקע דרך ציר ביירות-דמשר לכיוון עין זחלתא על מנת לחסום את החטיבה באזור המעבר ההכרחי של נהר א בידר שמצפון לעין זחלתא. החל מיום שלישי בערב התקיימו קרבות כנגד הקומנדו הסורי שהצליח לעכב התקדמות החטיבה ב-24 שעות. במקביל נוהל קרב שריון בשריון בין הגדודים 195 ו-430 כנגד טנקים ורק"מ סורי במהלכו הושמדו עשרות כלים סוריים. ביום חמישי 10 ביוני בבוקר יצאה החטיבה להתקפה רגלית וממונעת במרחב שבין עין זחלתא לציר ביירות-דמשק והכריעה את האויב הסורי. אור ליום שישי 11 ביוני הגיעו הכוחות לעמדות המרוחקות כ-5 ק"מ מהציר. הפסקת האש שנכנסה לתוקף ביום שישי בשעה 12 בצהריים לא איפשרה לצאת להתקפה להשלמת המשימה וכוחות החטיבה נערכו בעמדות קילמוטרים ספורים מכביש ביירות-דמשק בהן החזיקו כשבוע.

כוח אוגדתי נוסף, כוח בני עליו פיקד אל"ם בני טרן מפקדה הקודם של החטיבה בהרכב של גדוד 433, פלוגת חי"ר מגדוד 932 ומחלקת הנדסה פעל במקביל לחטיבה והשתלט על הכפר במחרי.

ב-19 ביוני חודשה הלחימה, החטיבה ביצעה איגוף מערבי ונלחמה בכוחות סוריים במרחב שבין רואיסת נעמן-מנצורייה-בחמדון.

ביום חמישי 24 ביוני אחה"צ השתלטה החטיבה על ציר ביירות-דמשק במרחב בחמדון-רואיסת צופר והשלימה משימתה.

בהמשך השתתפה החטיבה בלחימה ב-"קו התפר" שבין הנוצרים למוסלמים בבירות באזור הפרלמנט, המוזיאון וההיפודרום, השתתפה במצור על מערב בירות ונערכה לקרב לכיבוש מערב העיר שבסופו של דבר לא יצא לפועל מכיוון שהושג הסדר מדיני, המחבלים פונו מבירות באוניות לתוניס והכוחות הסוריים שבביירות עזבו את העיר לכיוון הבקע תחת עינם הפקוחה של כוחות צה"ל.

מפרוץ הלחימה ב־6 ביוני 1982 ועד לסוף אוקטובר 82 נפלו מקרב לוחמי החטיבה 53 לוחמים ומפקדים.

מבצע חומת מגן 2002
בעקבות הפיגוע במלון פארק בנתניה, בו נרצחו 30 אזרחים ישראלים, יצא צה"ל למבצע חומת מגן. חטיבה 500, בפיקוד עוזי מוסקוביץ', סייעה בכיבוש הערים הפלסטיניות ג'נין ושכם, גדוד 195 בפיקוד גיא חסון, סייע לחטיבה 310 ולגדוד שריון 445 מחטיבת יפתח בפיקודו של חיים בר סלע בכיבוש בית לחם. גדוד גור 433, בפיקודו של המג"ד אבי פרסטנפלד והסמג"ד אוהד נג'מה, כבשו זמנית את רמאללה ואף לכדו יחד עם יחידת דובדבן את המבוקש מרואן ברגותי.

פירוק החטיבה 2003 
ביולי 2003 פורקה החטיבה. מרבית לוחמיה הוסבו ללוחמי חי"ר ושובצו בין גדודי ה-90, ומקצתם עברו הסבה לחיל ההנדסה הקרבית. פלוגת הסיור עברה ל-פלס"ר 401 במקום פלוגת המילואים שהייתה באותו תפקיד.

סמל החטיבה אומץ על ידי המרכז הלאומי לאימונים ביבשה (מל"י). גדוד 195 הוקם מחדש כאחד הגדודים של בית הספר לשריון ובמסגרתו מתקיימות הטירונות וההכשרה המקצועית הבסיסית ("מקצועות") של חטיבות הטנקים ופלוגות החי"ר המסייעות של שריון. שמה של החטיבה ניתן ב־2005 לחטיבה 900, חטיבת חי"ר בפיקוד מרכז.

 הקמה מחדש 
בשנת 2025 החליט הרמטכ"ל אייל זמיר על הקמת החטיבה מחדש. החטיבה תוקם על בסיס פלוגות השריון במילואים שהשתייכו לחטיבות השריון הסדירות שהוחלפו במהלך מלחמת חרבות ברזל בלוחמים סדירים. החטיבה צפויה לקלוט טנקי מרכבה סימן 4 מהחטיבות הסדירות שהוחלפו במרכבה סימן 4 ברק.

 הנצחה 
אנדרטה לזכר הנופלים ביער המגינים 
בשנת 2004 הוקמה ביער המגינים הסמוך ליישוב כרמי יוסף אנדרטה ל-111 מנופלי החטיבה. בכל יום זיכרון מתקיים באתר טקס לזכר הנופלים בנוכחות מאות משתתפים, לוחמים ובני משפחות הנופלים.

חדר זיכרון לנופלים במל"י 500
לאחר פירוק החטיבה הוקם בבסיס מל"י 500 בצאלים חדר זיכרון לחללי החטיבה ומל"י 500.

 יחידות החטיבה 
הרכב החטיבה היה מבוסס על גדודי שריון, גור (433), סערה (430), אדם (195) ופלס"ר 500.

 גדוד 433 (גור) 

בסיס האם של גדוד גור 433 משנות ה-80 ועד לפירוק החטיבה בשנת 2003 היה מחנה תרצה בצפון בקעת הירדן. הבסיס כונה בעבר "הקיבוץ" בשל המראה "הקיבוצי" החריג לבסיס גדוד שריון מבצעי: הגגות האדומים, הצמחייה הרבה ברחבי הבסיס והמדשאות הנרחבות.

 מפקדי גדוד 433 
+שםתקופת כהונההערותנחום זקן1972-1974מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפוריםחיים כץ1978-1980בתקופתו עבר הגדוד מסיני לבקעהספי שאומן1980-1981בני בית אורמפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונהאלי רייטרגיל מעוזאבי פרסטנפלד2000-2002

 גדוד 430 (סערה) 

 מפקדי גדוד 430 
+שםתקופת כהונההערותאלישיב שמשימפקד הגדוד במלחמת יום הכיפוריםאהוד גרוסלימים קצין חינוך ראשיזאב ליבנהרן מסדשלמה ינאי1978 – 1979לימים מח"ט 401, ואלוף פיקוד דרום.גיורא בן ארייוסי אבירםמפקד הגדוד בתחילת מלחמת לבנון הראשונהדני סבוראי1982בעקבות התקף לב של יוסי אבירם מונה סבוראי לממלא מקום מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה עד לפציעתוניר גלילי1984בשהייה בלבנוןמנשה שגיב1984 – 1986אודי אדם1988 – 1990יוסי סילמן1990 – 1992דני דוידי1994 - 1996גיא גולדשטייןרענן ברנרבעת הנסיגה מלבנוןאלי אהרונסון2001 – 2003מפקד הגדוד במבצע חומת מגןצחי שגב2003 – 2004בתקופתו פורק הגדוד

 גדוד 195 (אדם) 

בסיס האם של גדוד אדם 195 היה מחנה תבץ בצפון בקעת הירדן ליד היישוב משכיות.

לאחר מלחמת ששת הימים, הוקם גדוד 195 תחת חטיבה 401. גדוד 195 הוקם בצאלים, התחיל כגדוד חרמ"ש המלווה בפלוגת טנקים, גדוד שהתבסס על יוצאי נח"ל מוצנח וישיבות הסדר, כאשר דוד רון התמנה לסמג"ד והיה שותף להקמת הגדוד ולאחר הקמתו מונה אריה ווינברג למפקד הגדוד. לאחר מכן, הוסב הגדוד מגדוד חרמ"ש לגדוד טנקי מג"ח. במאי 1981 עבר מחטיבה 401 לחטיבה 500. לאחר פירוק חטיבה 500, הגדוד הוקם מחדש כגדוד המכשיר את לוחמי השריון בבית הספר לשריון (חטיבה 460).

הגדוד נקרא על שם  שהיה מ"פ בגדוד ונהרג ב-1970 במהלך מלחמת ההתשה. לאחר נפילתו במלחמת יום הכיפורים של אחיו של אדם,  (ששירת גם הוא בגדוד) שונה שם הגדוד, ל"גדוד אדם וגדעון ויילר".

 מפקדי גדוד 195 החל מאוגוסט 1981 
+שםתקופת כהונההערותעמי אבןאוגוסט 1981 – ספטמבר 1982מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה, על לחימתו קיבל צל"ש אלוף.איתמר יערספטמבר 1982 – ?שמעון בן מימוןדני סבוראיגבי רזפברואר 1987–1988אייל גור אריהרוני בניאורי כהן1993–1995עוזי מוסקוביץ'1993–1995לימים ראש אגף התקשובגיא חסון 2001 - 2003מפקד הגדוד במבצע חומת מגן; לימים קצין שריון ראשי

 פלס"ר 500 

תפקידה הייעודי של פלוגת הסיור (פלס"ר) בחטיבות השריון היה איסוף מודיעין קרבי מתוך שטח האויב, בזמן אמת ובצורה נסתרת, להתגנב לפני כלל הכוחות ולפני פרוץ המלחמה. היחידה ביצעה גם משימות חי"ר וסיור (רגלי ורכוב), משימות פשיטה ופעילויות איכות בבט״ש.

 מפקדי פלס"ר 500 
+שםתקופת כהונההערותיוסי סיידוןמפקד הפלס"ר במלחמת יום הכיפורים; סיידון נפצע ביום ה-6 למלחמה. הוא חזר לתפקידו לאחר כחודשיים ושימש בו עד שנת 1976.אמציה אהרונסוןסמ"פ ומפקד בפועל מלחמת יום הכיפורים; בעקבות פציעתו של יוסי סיידון ביום ה-6 מלחמה מילא אמציה את מקומו עד סיומה ועד לחזרת סיידון כחודשיים לאחר מכן בתקופת ההתארגנות בציר צאלה בסיני.נמרוד כהןבשנת 1976 מוזגה הפלס"ר עם פלוגת נגמ"שים, שבמקור השתייכה לגדוד סיור (פלוגת "ארנב") וסופחה לחטיבה בקרבות הבלימה וצורפה אליה לאחר המלחמה. במהלך זה מונה נמרוד כהן למפקד הפלוגה בפורמט החדש.נחמיה פרידמןבשנת 1979 מונה פרידמן למ"פ למשך כשנתייםחיים שרירשימש בתפקיד כ-5 שנים, כולל במלחמת לבנון הראשונה (מבצע שלום הגליל) ובשתי תקופות תעסוקה בלבנון.ירון פינקלמן1999–2001לימים מפקד פיקוד הדרוםאמנון הירששימש כמ"פ משך שנים אחדות ובתקופתו עברה הפלוגה את אירועי האינתיפאדה בתעסוקות באזור ג'נין, בית לחם, צומת נצרים ובח'אן יונס. עקב הקמת פלס"ר סדירה במסגרת חטיבה 500 הועבר הפלס"ר לחטיבת המילואים 565.

מפקדי החטיבה
שם תקופת כהונה הערות אריה קרן  1972–1974  מפקדה הראשון כולל במלחמת יום הכיפורים דן ורדי  1974–1975  לימים מפקד עוצבת הפלדה ששון שילה  1975–1976  גיורא חייקה  1976–1978  לימים מפקד מל"י שי תמרי  1978–1979  לימים מפקד עוצבת עמוד האש חגי כהן  1979–1981  בני טרן  1981–1982  דורון רובין  1982  מפקדה במלחמת לבנון הראשונה. לימים ראש מחלקת ההדרכה דורון יזרעאלי  1982–1984  אבי רומנו  1984–1985  בתקופת השהייה בלבנון עמית ברוך 1985–1986  משה עברי סוקניק  1986–1988  לימים נספח צה"ל בארצות הברית אורי אגמון  1988–1989  לימים מפקד עוצבת סיני ניר גלילי  1989–1991  לימים מפקד מל"י יפתח רון-טל  1991–1993  לימים מפקד זרוע היבשה אודי אדם  1993–1995  לימים מפקד פיקוד הצפון יחיאל גוזל  1995–1997  לימים נספח צה"ל בצרפת יוסי סילמן  1997–1999  לימים מפקד עוצבת סיני סמי תורג'מן  1999–2001  לימים מפקד זרוע היבשה ומפקד פיקוד הדרום עוזי מוסקוביץ'  2001–2003  לימים ראש אגף התקשוב אבי אשכנזי  2003  לימים מפקד מל"י ומפקד אוגדה 252

 לקריאה נוספת 
 נחום זקן, סואץ אינה סטלינגרד, סיפורו של גדוד 433 במלחמת יום הכיפורים, מערכות, 2021
אלישיב שמשי, סערה באוקטובר, הוצאת משרד הביטחון (גדוד סערה במלחמת יום הכיפורים), 1986
 אלישיב שמשי, נוע כבר, לכל הרוחות! על מהירות בשדה הקרב, הוצאת מערכות ומודן, 2011, עמ' 167 - 186 - הפרק מתאר את תפקוד מערך הרפואה של החטיבה בקרב סואץ
 אבירם ברקאי, אנחנו על השחור: סיפורה של חטיבה 500 במבצע שלום הגליל, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2016

קישורים חיצוניים
חטיבה 500 - עוצבת "כפיר" באתר "יד לשריון"



 הערות שוליים 

500
קטגוריה:יחידות שהוקמו במלחמת חרבות ברזל