לירה מצרית

שמאל|ממוזער|250px|יחסי המרה בין לירה מצרית לדולר אמריקאי לאורך השנים
לירה מצרית או גְנֵיה (جنيه בהגייה מצרית) היא ההילך החוקי של מצרים על פי צו החל משנת 1834.

המטבע מוטבע לשימוש הציבור החל משנת 1836. הלירה המצרית מחולקת ל-100 פיאסטרים או קְרוּש (قروش). (ובעברית: גרוש), כשבעבר הייתה נהוגה חלוקה ל-1000 מיליימס. הבנק המרכזי של מצרים החל להנפיק שטרות החל מה-3 באפריל 1899.

הלירה המצרית הייתה הילך חוקי בארץ ישראל מ-1 בפברואר 1921, ועד ל-1 בנובמבר 1927, עת הונפקה הלירה הארץ-ישראלית אשר החליפה אותה על פי דבר המלך במועצה על מטבעות פלשתינה (א"י), ואולם היא שימשה במקביל ללירה הארץ-ישראלית כהילך חוקי ביהודה ושומרון עד לשנת 1949 עת נקבע שלטונה של ירדן בשטחי יהודה ושומרון בהתאם להסכמי רודוס. הלירה המצרית משמשת הילך חוקי ברצועת עזה מ-1951.

כפי שפורסם בעיתון כלכליסט בסוף שנת 2016, במסגרת מאמר על המטבעות הגרועים של אותה שנה, מצרים קיבלה בנובמבר 2016 את ההחלטה הקיצונית לאפשר למטבע להיסחר בחופשיות בלי הצמדה. המהלך הזה היה חלק מניסיון להקל על המשבר הכלכלי העמוק במדינה ולהבטיח קבלת הלוואת חירום מקרן המטבע הבינלאומית. מיד לאחר ההחלטה הלירה המצרית נפלה ב-48% מול הדולר. היא המשיכה ונחלשה מאז, ואת שנת 2016 היא סיימה בירידה של 59% מול הדולר.

במאמר נוסף שפורסם באותו עיתון בחודש אפריל 2023 דווח כי הלירה המצרית צנחה מאז תחילת שנת 2023 ב-20% לעומת הדולר, ולפי חלק מההערכות זוהי רק תחילת הירידה. בעקבות זאת הלירה המצרית דורגה כמטבע השישי הגרוע ביותר מבחינת הביצועים מאז תחילת השנה, זאת לאחר שב-2022 היא איבדה מחצית משוויה.

כל השטרות המצריים הם דו לשוניים, עם טקסטים בערבית וספרות ערביות מזרחיות בפני השטר, וטקסטים באנגלית וספרות מערביות על גב השטרות. העיצובים שעל פני השטר מציגים מבנים איסלאמיים ואילו העיצובים שעל גב השטרות הכוללים מוטיבים מצריים עתיקים (בניינים, פסלים וכתובות).

במהלך דצמבר 2006, הוזכר במאמרים בעיתונים "אל אהרם ואל אחבאר" שיש תוכניות להכניס שטרות של 200 ו-500 לירות מצריות. נכון לשנת 2019, ישנם שטרות של 200 לירה מצרית במחזור, אך עדיין אין תוכניות להנפקת שטרות של 500 לירות מצריות. החל משנת 2011 בוטלו שטרות 25 ו-50 פייסטר ולירה מצרית אחת לטובת שימוש נרחב יותר במטבעות. עם זאת, החל מיוני 2016, הבנק הלאומי של מצרים החזיר למחזור את שטר ה-1לירה מצרית וכן שטרות של 25 ו-50 פייסטר בתגובה למחסור במטבעות קטנים. נגיד הבנק המרכזי של מצרים הודיע שהבנק המרכזי של מצרים ינפיק שטרות פולימרים עד תחילת 2021. שינוי זה מגיע כאשר ה-בנק המרכזי של מצרים מעביר את המטה שלו לבירה המנהלית החדשה.

הבנק המרכזי נאלץ לאשר כי הולוגרמות של קשת בענן על השטרות החדשים היו תכונה מאובטחת של סימן מים למניעת זיוף, לאחר שמבקרים מקוונים הציעו כי מדובר במסר סמוי של תמיכה בזכויות להט"ב. רק כמעט שנתיים לאחר פרסום השטר של 10 ליש"ט, הבנק המרכזי של מצרים פרסם את שטר הפולימר החדש של 20 ליש"ט. גרסאות הנייר של אותן ערכים ימשיכו להיות הילך חוקי.

שטרות
 תמונה  ערך  מידות (מ"מ)  צבע שולט  תיאור פנים גב פנים  גב 150px 150px 25 פיאסטר כחולמסגד אל סעידה עיישה סמל מצרים, חיטה, כותנה ותירס 150px 150px 50 פיאסטר חום מסגד אל-אזהר רעמסס השני 150px 150px £1 כתום מסגד אל-אשרף סיף אל-דין קאיתבאי אבו סימבל 150px 150px £5145 × 70 ירוק-כחול מסגד אבן טולון תחריט המתאר את הנילוס מציע את שפעו לעמק150px 150px £10150 × 70 ורוד מסגד אל-ריפעי חאפרו150px150px £20155 × 70 ירוק מסגד מחמד עלי מרכבת מלחמה פרעונית 150px 150px £50160 × 70 חום-אדום מסגד אבו חוריבה מקדש אדפו150px150px £100 165 × 70 סגול מסגד סלטן חסן הספינקס 150px 150px £200 175 × 80 ירוק-זית מסגד קניבאי א-ראמה פסל הלבלר היושב

ראו גם
 המטבע הצבאי (ישראל)

לקריאה נוספת
 שמעון רובינשטיין, מטבעות, מידות ומשקלות: מראשית המאה ה-19 ועד לתקופת המעבר מהשלטון הטורקי לבריטי בארץ ישראל, ירושלים: (בהוצאת המחבר), 1997.

 קישורים חיצוניים 

 פרוט שטרי הכסף המצריים באתר NUMISTA

 שערי חליפין 

הערות שוליים

קטגוריה:מטבעות אפריקה
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:מצרים: כלכלה
קטגוריה:ארץ ישראל: כלכלה