גותית

גותית היא שפה שנכחדה, המשתייכת לענף המזרחי של השפות הגרמאניות במשפחת השפות ההודו־אירופיות.
הגותית, שאינה מדוברת כיום, דוברה בפי הגותים באלף הראשון לספירת הנוצרים.
בהגיית השפה הגותית ההטעמה הייתה על ההברה הראשונה במילה או על ההברה הראשונה של השורש, בדומה לשאר השפות הגרמאניות. היא נכתבה תחילה באמצעות האלפבית הרוני, שבו נכתבו בתחילה רוב השפות הגרמאניות. במאה הרביעית לספירה, הומצא האלפבית הגותי על-מנת לכתוב את תרגום התנ"ך לשפה הגותית.

הגיית השפה וכתיבתה
עיצורים
+פונמות בגותית סדקי משופתת וילוני חכי מכתשי שיני דו-שפתי אפי[ŋ]nm סותםɡʷkʷgkɟ(?)dtbp חוכך[ɣ][x]zs[ð]θ[β]ɸ מקורב(צדי) hwʍjl רוטטr
 העיצורים הסימוןהגרפי תעתיק IPA הערך הפונטי 𐌱 β אחרי תנועה, לפני עיצור קולי b נהגה כהגיית בי"ת בשאר המקרים 𐌳 ð אחרי תנועה, לפני עיצור קולי d נהגה כהגיית דל"ת בשאר המקרים 𐍆 ɸ 𐌲 ɣ אחרי תנועה, לפני עיצור קולי x אחרי תנועה, לפני עיצור אטום ŋ אם בא אחרי 𐌽 ɡʷ ɡ בכל שאר המקרים 𐌷 h נהגה כהגיית ה"א 𐍈 hʷ תמיד 𐌾 j נהגה כהגיית יו"ד 𐌺 k נהגה כהגיית כ"ף דגושה 𐌻 l נהגה כהגיית למ"ד 𐌼 m נהגה כהגיית מ"ם 𐌽 n נהגה כהגיית נו"ן 𐍀 p נהגה כהגיית פ"א דגושה 𐌵 kʷ 𐍂 r 𐍃 s נהגה כהגיית סמ"ך 𐍄 t נהגה כהגיית ת"ו 𐌸 θ נהגה כהגיית ת"ו רפה, או th במילה think. 𐍅 w נהגה כהגיית w 𐌶 z נהגה כהגיית זי"ן

תנועות
בגותית ישנן חמש תנועות קצרות ושבע ארוכות.
+ תנועות קצרות קדמית אחורית סגורה   חצי סגורה חצי פתוחה   פתוחה + תנועות ארוכות קדמית אחורית סגורה   חצי סגורה   חצי פתוחה   פתוחה 

הטיית שם העצם
הטיית שם עצם לפי יחסה
בגותית חמש יחסות להטיית שם עצם:
הנומינטיב, יחסת הנושא.
הגנטיב, יחסת הקניין.
הדטיב, יחסת המושא העקיף.
האקוזטיב, יחסת המושא הישיר.
הווקטיב, השימוש בו נעשה בפניה כלפי המיוחס של שם העצם. (צורתן זהה ברוב המקרים לנומינטיב)

הטיית שם עצם לפי מספר
בגותית שלושה מקרים להטיית שם עצם מאיזושהי יחסה, לפי מספר:
יחיד
זוגי
רבים

הטיית שם עצם לפי מין
בגותית שלושה מינים דקדוקיים להטיית שם עצם ביחיד:
זכר
נקבה
נייטרלי

הטיית שם תואר בגותית
שם התואר בגותית מוטה בהתאמה לשם העצם אותו הוא מתאר, הסיומות משתנות בהתאם.

חוץ מזה ההטיות מתחלקות לשתי קבוצות:
הטיה חלשה - מופיעות במקרה ווקאטיבי, ולאחר תוית יידוע.
הטיה חזקה - מופיע בכל מקרה אחר.

יידוע
יידוע שם עצם
בניגוד לשפות גרמאניות מודרניות אשר בהן שני סוגי תוויות - לשם מיודע ובלתי-מיודע (לדוגמה באנגלית: a/an מול the) בשפה הגותית ישנה רק תווית יידוע המקבילה ל-the באנגלית, ממש כמו בעברית.

היידוע נעשה לפי מין ומספר:
sa - ליידע שם עצם יחיד זכר.
so - ליידע שם עצם יחיד נקבה.
þata - ליידע שם עצם יחיד נייטרלי.

תוית היידוע בגותית זהה לכינוי הרמז, כך שלכל אחת מהמילים יכולה להיות גם משמעות של "ה" וגם משמעות של "זה/זו" וניתן לדעת רק לפי ההקשר.

יידוע באמצעות שייכות
כינויי הקניין בגותית (לדוגמה: שלי, שלך, שלו) מוטים באופן דומה לשמות התואר.
שלי - meins
שלך - theins
שלו - seins (יכול להיות is)
שלה - seins (יכול להיות izos)
שלנו - unsar
שלכם - izwar
של שניכם - igqar
שלהם - ize (זכר או נייטרלי)
שלהן - izo

הטיית פעלים בגותית
יש להטות פעלים בגותית לפי שם הגוף (גוף ראשון, שני, שלישי ביחיד או רבים) ולפי הזמן.

כינויי הגוף בגותית
 יחיד זוגי רבים זכר נקבה זכר נקבה זכר נקבה גוף ראשוןik witweis גוף שניthu jut jus גוף שלישי is/sa sieisjioֿs
אני - ik
אתה - thu
הוא - is (או sa)
היא - si
זה - ita
אנחנו - weis
אנחנו שנינו - wit
אתם - jus
אתם שניכם - jut

הזמנים בגותית
בגותית ישנם רק שני זמנים הווה ועבר כאשר ההווה משמש גם לצורך התייחסות לעתיד.
חוץ מזה אופן ביטוי שונה יכול לגרום לביטוי ציווי, ציון (אמירת ביטוי אובייקטיבי) או פעולה אפשרית או היפותטית.

יצירת העבר
שינוי תנועה בפעלים חזקים.
בפעלים חלשים הוספת d (הנשמעת [ð]) או הוספת þ (הנשמעת [θ]).
באמצעות הכפלה. לדוגמה: לישון slepan>>sai+slep>>saislepum

פעיל וסביל
לפועל בגותית יש צורת פעיל וצורת סביל רק בהווה, על-מנת ליצור סביל בזמן עבר יש להשתמש בפועלי העזר: wisan - להיות או wairþan - ליהפך, וצורת פועל המתארת פעולה שהסתיימה.(פרטיסיפלי)

מספרים בגותית
מספרים סתמיים
1 - ains
2 - twa (נייטרלי), twai (זכר), twos (נקבה)
3 - threis (זכר ונקבה), thrija (נייטרלי)
4 - fidwor
5 - fimf
6 - saihs
7 - sibun
8 - ahtau
9 - niun
10 - taihun
11 - ainlif
12 - twalif
14 - fidwor-taihun
15 - fimf-taihun
20 - twai tigjus
30 - threis tigjus
40 - fidwor tigjus
50 - fimf tigjus
60 - saihs tigjus
70 - sibuntehund
80 - ahtautehund
90 - niuntehund
99 - niuntehund jah niun
100 - taihun-taihund

מספרים סידוריים
ראשון - fruma
שני - anthar
שלישי - thridja
רביעי - fidurda
חמישי - fimfta
שישי - saihsta
שביעי - subunda
שמיני - ahtuda
תשיעי - niunda
עשירי - taihunda

ראו גם

קישורים חיצוניים



קטגוריה:שפות גרמאניות מזרחיות
קטגוריה:שפות נכחדות
קטגוריה:גותים