אסלאמופוביה

ממוזער|שלט עם הכיתוב "שריעה" נוטף דם בהפגנה נגד בניית מסגד בגראונד זירו של פיגועי 11 בספטמבר 
ממוזער|הפגנה נגד פגיעה בשוויון זכויות, זכויות נשים וחוסר צדק באסלאם, בריטניה
אסלאמופוביה הוא מונח שמשמעותו פחד, שנאת או דחיית דת האסלאם או המוסלמים בכלל, במיוחד כשהם נתפסים ככוח פוליטי מתפשט או כמקור לטרור. חרף שמו, אין המושג שייך לתחום הפסיכיאטריה.

מקרים קיצוניים ובולטים של אסלאמופוביה כוללים את רצח העם הבוסני ורדיפת הרוהינגיה במיאנמר. תופעת האסלאמופוביה התרחבה משמעותית כתוצאה מאירועי טרור בולטים כגון פיגועי 11 בספטמבר וטבח שבעה באוקטובר. גל הגירת הפליטים לאירופה במאה ה-21 הוביל לרתיעה כלפי הזהות הערבית-מוסלמית.

 היסטוריית המונח 
הביטוי הוא נאולוגיזם משנות ה-90 של המאה ה-20 ומשתרש מקסנופוביה. במהלך שנים אלו הבחינו סוציולוגים רבים בשינוי בדפוסי הדעה הקדומה מהחלתה על פי צבע העור לעבר רעיונות של נבדלות ושל עליונות תרבותית. בשל כך נטען כי הוא הושפע מצורות חשיבה שמקורן במאה ה-19, כגון זהותיות פוליטית ורב-תרבותיות, המשקפות רעיונות של נבדלות מבוססת קבוצות.

שימוש במונח נעשה בעיקר בהקשר של חבלי הקליטה של קהילות מהגרים מוסלמים במקומות כגון ארצות הברית, אירופה ואוסטרליה, ולאחרונה גם ביחס למוסלמים תושבי הודו. בהקשר זה של אסלאמופוביה בהודו יש הטוענים כי מדובר בפוליטיקה פנימית קהילתית של הודו, ומנגד נאמר כי תופעה זו, בדומה לאחותה במערב, כוללת את אותם סממנים של זלזול ואנטגוניזם כלפי התרבות המוסלמית.

האסלאמופוביה מתבטאת לעיתים קרובות, בשל הקשר האסוציאטיבי החזק הקיים בין ערבים לאסלאם, בצורה של גזענות כלפי ערבים. זאת אף על פי שמרבית המוסלמים אינם ערבים.ממוזער|הפסיקו את האסלמופוביה. שלט בהפגנה בארצות הברית 2017ארגון Runnymede Trust הבריטי מנה ב-1997 שמונה מרכיבים המגדירים אסלאמופוביה ומקובלים על ידי EMCR – (European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia):
 תפיסת האסלאם כגוש מונוליתי, סטטי, שאינו משתנה.
 תפיסת האסלאם כאחר וכשונה, וכן ככזה שאין לו ערכים משותפים עם תרבויות אחרות, ואינו מושפע מהן או משפיע עליהן.
 ראיית האסלאם כנחות לעומת המערב, כברברי, אי-רציונלי, פרימיטיבי וסקסיסטי.
 זיהוי האסלאם עם אלימות, תוקפנות, איום, תמיכה בטרור וכשואף להתנגשות ציוויליזציות.
 ראיית האסלאם כאידאולוגיה פוליטית המשמשת ליתרונות צבאיים או פוליטיים.
 פסילת ביקורת האסלאם על המערב ללא קשר לתוכנה.
 העוינות כלפי האסלאם משמשת להצדקת פרקטיקות מפלות כלפי מוסלמים והדרת מוסלמים מהחברה הדומיננטית.
 תפיסת העוינות האנטי-מוסלמית כטבעית וכנורמלית.

היסטורית, התופעה צצה לראשונה עם תחילת התרחבות האסלאם והתגברה בעקבות מסעי הצלב.

בתקופה המודרנית, האסלאמופוביה התגברה בחברות מערביות, בין השאר, בשם הקישור שנעשה בין כל חברי האמונה המוסלמים לבין מספר תנועות ג'יהאדיסטיות (בעיקר אל-קאעִדה ובישראל חמאס וחזבאללה), המפעילות טרור אסלאמי.

בנוסף, התגברו בעקבות תגובות אזרחים מוסלמים בפרשת קריקטורות מוחמד (2006) והפיגוע במשרדי "שרלי הבדו" לאור הפגיעה הדתית ברוח האסלאם, בציור קריקטורת פניו של מוחמד.

 פולמוס סביב המונח 

 ביקורת 
ההגדרה הראשונית לאסלאמופוביה נכתבה ב-1997 וכבר מאז ספגה ביקורת על כך שהיא מפספסת את המורכבות ההיסטורית והתרבותית של האסלאם.

קיימת ביקורת לגבי טיבו של המונח אסלאמופוביה, הטוענת כי עצם השימוש במונח הוא ניסיון לצנזר קולות מחאה על ידי הגדרתם כדעה קדומה, פתולוגית ולא רציונלית. הסופר הבריטי קנאן מאליק ביקר את המושג, וכינה אותו "מיתוס". מאליק טען שזה מבלבל הבחנה של אפליה ביקורת על האסלאם, ומשמש להשתקה של מבקרי הדת, כולל את המוסלמים המעוניינים ברפורמה דתית. בנוסף יש הטוענים כי הגדרת כל סלידה או ביקורת כפוביה שונה מאוד מהגדרת המקור של המונח "פוביה", המתאר פחד בלתי רציונלי ובלתי נשלט שבדרך כלל גורר תגובה היסטרית, מוגזמת ובלתי רציונלית.

 תמיכה 
תומכי השימוש במונח טוענים כי התפיסה האסלאמופובית נוכחת במערב ומחריפה חיכוכים חברתיים בין אוכלוסיות מוסלמיות לאחרות. מחקר משנת 2018 מצביע על קשר בין אפליה על רקע מוסלמי והשלכות נפשיות.

ב-2018, הפרלמנט האירופי הוציא לאור את "ערכת הכלים למאבק באסלאמופוביה" (Counter-Islamophobia Toolkit).

 ראו גם 
 התנגשות הציביליזציות
 יחסי סונים–שיעים
 יחסי אסלאם–יהדות
 אפליה דתית
 יחס האסלאם לאתאיזם
 סובלנות דתית באסלאם
 אסלאמו-פשיזם
 PEGIDA
 אסלאמיזציה
 מודרניזם אסלאמי
 תמימות המוסלמים

 קישורים חיצוניים 

 מגדי ח'ליל, האסלאמופוביה והשד האסלאמי , אתר זווית אחרת


 הערות שוליים 

קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:התנגדות לאסלאם
קטגוריה:התנגדות לדת
קטגוריה:שנאה
קטגוריה:סטריאוטיפים ודעות קדומות
קטגוריה:אפליה דתית