נזקים בריאותיים של עישון טבק

לעישון טבק השפעות בריאותיות על המעשנים ועל הנחשפים לעשן (עישון פסיבי). כמעט כל השפעות עישון הטבק הן שליליות, וגורמות לנזקים בדרגות חומרה שונות.

טבק הוא אחד החומרים הממכרים ביותר והנפוצים ביותר בעולם. תעשיית הטבק מהווה את אחת התעשיות הקטלניות והפוגעניות ביותר בעולם. מיליוני אנשים חיים בתנאי בריאות גרועים בגלל הטבק במשך שנים, וחולים במחלות שונות כמו מחלות לב, שבץ, סרטן ועוד. על-פי ארגון הבריאות העולמי ומקורות נוספים, נכון לשנת 2023, בכל שנה מתים כשמונה מיליון בני אדם כתוצאה ממחלות הנגרמות משימוש בטבק – זה כולל גם מעשנים פעילים וגם מי שנחשפו לעישון פסיבי. עישון טבק ושימושים אחרים בו גורר מחלות ומוות. אחד מתוך שמונה אנשים בממוצע מת עקב עישון טבק. במהלך המאה ה-20 כ-100 מיליון בני אדם מתו בטרם עת כתוצאה מעישון.

דו"ח של ארגון הבריאות העולמי משנת 2002 מעריך כי במדינות מפותחות ניתן לייחס לעישון 26% ממקרי המוות בקרב גברים ו-9% ממקרי המוות בקרב נשים. באופן דומה, הסוכנות הממשלתית CDC - "המרכז לבקרת מחלות ומניעתן" בארצות הברית מתארת את השימוש בטבק כ"סיכון בן-המניעה הבודד החשוב ביותר לבריאות אנושית במדינות המפותחות, וגורם חשוב למוות מוקדם בכל העולם".

עישון טבק נעשה במקור על ידי ילידים אמריקאים כאנתאוגן לשימוש טקסי מספר פעמים בודדות בשנה בלבד. תעשיית הטבק החלה לשווק טבק בקנה מידה משמעותי בתחילת המאה ה-20, בין היתר על ידי יצור סיגריות שהקלו על תהליך העישון (לעומת טבק במקטרת) והוזילו את המחיר. כמו כן חברות הטבק נקטו במהלך השנים בהפיכת מוצרי הטבק לממכרים יותר וכיוונו את הפרסום שלהם לילדים לנערים ואנשים צעירים במטרה של יצירת התמכרות לכל החיים. חברות הטבק עסקו ועוסקות בהפצת דיסאינפורמציה בנושא בקרב הציבור הרחב, רופאים, חוקרים, עיתונאים, מחוקקים ועוד. הדבר נוגע הן לקשר בין עישון לסרטן ומחלות והן בהקשרים נוספים כמו עד כמה הטבק ממכר, שיווק מכוון של טבק לבני נוער, פרסום סמוי של סיגריות בסדרות ובסרטים, הצגת העישון כאקט פמיניסטי, פרסום מטעה ומניפולציה של הצרכנים, פעילות מכוונת של החברות להגברת ההתמכרות, עישון יד שנייה, "סיגריות קלות" ונושאים נוספים.

סיכונים בריאותיים עיקריים הנגרמים מעישון
ממוזער|שמאל|הסכנות העיקריות מעישון
הסיכונים הבריאותיים העיקריים בעישון טבק קשורים למחלות של מחזור הדם, והעישון הוא גורם סיכון עיקרי להתקף לב; מחלות של מערכת הנשימה כמו מחלת ריאות כרונית חסימתית ונפחת; וכן למחלות סרטן, במיוחד סרטן הריאה, סרטן הגרון והפה. לפני מלחמת העולם הראשונה סרטן הריאה נחשב כמחלה נדירה, ועם העלייה בפופולריות של עישון סיגריות לאחר המלחמה חלה עלייה חדה במקרים של סרטן הריאה.

ברחבי העולם, מתים מעישון כ-8 מיליון איש בכל שנה. למרות המודעות שעלתה לנזקי העישון החל משנות ה-60, וירידה בעישון במדינות מערביות, חברות הטבק הגבירו את שיווק הטבק במדינות בעלות הכנסה בינונית כמו סין, הודו, מזרח אירופה והפעילו לובי פוליטי ומסעות יח"צ כדי להפחית את המודעות לנזקי העישון.

מקרים של הפרעה בזקפה הם גבוהים יותר בכ-85% בקרב גברים מעשנים יחסית לגברים שאינם מעשנים, והעישון הוא גורם מרכזי של הפרעה בזקפה.
הסיכון המוגדל של אדם ללקות במחלה פרופורציונלי באופן ישיר לאורך הזמן שהוא מעשן ולכמות שאותה הוא מעשן; רוב המחקרים שהתפרסמו בנושא נזקי עישון בדקו כמויות גדולות כמו קופסה (20 סיגריות) או חצי קופסה. אין מספיק מידע אודות נזקי עישון של סיגריות בודדות ליום, למעט מחקר אחד, אשר גם הוא מדבר על 6 סיגריות ליום לגברים ו-3 לנשים. עם זאת, אם אדם מפסיק לעשן, הסיכוי למחלות יורדים בהדרגה כאשר הנזק שנעשה לגוף קטן.

היסטוריה של מחקר והכחשת נזקי העישון
הקשר בין עישון טבק לבין מחלות קשות, ובראשן סרטן הריאה, נחקר לראשונה כבר בשנות ה־20. בין החלוצים בתחום היה הרופא והמדען הארגנטינאי אנחל אונוריו רופו, שערך ניסויים בבעלי חיים והראה כי ניתן לגרום לגידולים סרטניים באמצעות זפת שמקורה בעשן טבק. רופו הדגים שהחומרים המסרטנים הם תרכובות ארומטיות פוליציקליות, ולא הניקוטין או רכיבים אחרים. הוא גם ערך מחקרים אפידמיולוגיים שהראו הבדל ברור בשיעורי סרטן בין גברים מעשנים לנשים לא מעשנות. אף שממצאיו זכו לתשומת לב מדעית מסוימת, הם לא התקבלו עדיין כהוכחה חד־משמעית.

בשנות ה־40 וה־50 החלו להתפרסם מחקרים מדעיים משמעותיים שהצביעו על קשר ברור בין עישון סיגריות לבין סרטן הריאה. מחקרים פורצי דרך של ריצ'רד דול וא. ב. היל (1950) ועוד מחקרים אפידמיולוגיים בארצות הברית ובאירופה חשפו נתונים מדאיגים על קשר סטטיסטי חזק בין עישון סיגריות לסרטן ריאה. התוצאות הללו החלו לעורר חשש בקרב הציבור בארצות הברית בסוף שנת 1953, עקב התחלת הופעת דיווחים תקשורתיים שגרמו לירידה במכירות הסיגריות.

בתגובה לאיום על שוק הסיגריות, תעשיית הטבק פתחה בשורת מאמצים להכחשת הקשר בין עישון למחלות ובמיוחד הקשר בין עישון לסרטן. החברות היו מודעות לסכנות הטבק עוד בשנת 1939 אולם בחרו להסתיר ולטשטש את הקשר. בשנת 1954, בעקבות החשש הציבורי, חברות הטבק פרסמו הודעה ציבורית בשם "הודעה כנה למעשנים" (A Frank Statement to Cigarette Smokers), שבה טענו החברות כי אין הוכחה מדעית חד־משמעית, והבטיחו לממן מחקרים "בלתי תלויים". בפועל, המחקרים שמומנו נועדו בעיקר ליצור ספק בציבור ובקרב מקבלי ההחלטות. הטקטיקה הזו – של יצירת ספק מדעי מכוון – הפכה לדוגמה קלאסית של אגנוטולוגיה (Agnotology), חקר הייצור של בורות.

מחקרים נוספים בארצות הברית ובאירופה אישרו את הממצאים כי עישון מסרטן, והקהילה הרפואית החלה להכיר בעישון כגורם סיכון משמעותי. בשנת 1964 פרסם המנתח הכללי של ארצות הברית דו"ח פורץ דרך שקבע כי עישון סיגריות גורם לסרטן ריאה ולמחלות נוספות. דבר זה גרר פרסום בין-לאומי רחב, ועודד מחוקקים במדינות מערביות להתחיל בצעדי חקיקה נגד עישון.

מאמצי ההכחשה של חברות הטבק נמשכו עשורים, וכללו ניסיונות לערער על מחקרים אפידמיולוגיים, השפעה על פוליטיקאים, חסימת רגולציה וטיוח של מסמכים פנימיים. רק בשנות ה־90, בעקבות חשיפות בתקשורת ותביעות משפטיות, נחשפה באופן חד־משמעי מדיניות ההסתרה של תעשיית הטבק. מיליוני מסמכים פנימיים של חברות הטבק נחשפו לחוקרים ולציבור הרחב והדגימו כיצד החברות ידעו ועקבו אחר מחקרים מדעיים שהדגימו את הקשר בין עישון וסרטן או את אפקט ההתמכרות לניוקטין, ופעלו בעקביות להכחיש היבטים כאלה. החברות נקטו בשורה של אמצעים כגון מכון הטבק, מכון שהיה נראה כמו גוף מחקר אבל בפועל עסק רק בהכחשת נזקי העישון. המאבק בין הידע המדעי לבין הכחשה תעשייתית הפך לדוגמה מרכזית ביחסי הגומלין בין מדע, כלכלה ובריאות הציבור.

חומרים הנמצאים בעשן הטבק
שמאל|ממוזער|220px|בדלי סיגריות במאפרה. הגוון הצהוב נוצר משאריות של עטרן.
שמאל|ממוזער|220px|בנזופרין, אחד המוטגנים (גורם מוטציה) המשתחרר בעישון טבק, נקשר ל-DNA ליצירת תלכיד (adduct)
מוצרי הטבק שכוללים, סיגריות, סיגרים, טבק מקטרות ונרגילות מכילים כימיקלים רבים המצויים בעשן מוצרי הטבק ובטבק עצמו. העשן מכיל כ-4,000 כימיקלים, מאות מהם רעילים וכמה עשרות מהם מסרטנים. שלושת החומרים המסוכנים העיקריים בעשן הסיגריות הם ניקוטין, פחמן חד-חמצני ועטרן. חומרים נוספים המצויים בסיגריות הם: פורמלין, אצטון, קדמיום, חומצת ציאניד, DDT, בנזן, אמוניה, מתאנול ופנול.

השפעת פחמן חד-חמצני
פחמן חד-חמצני (CO) הוא גז רעיל, הנמצא בריכוז של 1%–6% בעשן הסיגריות. לגז זה זיקה להמוגלובין הגבוהה פי 240 מזו של החמצן, ולכן הוא נקשר להמוגלובין ומפחית את כמות החמצן המגיעה לרקמות הגוף. בנוסף, קטנה אספקת החמצן לשריר הלב בשל שחרור מופחת של חמצן מההמוגלובין בנוכחות פחמן חד-חמצני.

אצל חולים הלוקים בתעוקת חזה והחשופים לפחמן חד-חמצני, קטנה היכולת לבצע מאמץ קל ללא כאב תעוקתי. נראה שהתהליך הטרשתי מואץ עקב נוכחות הפחמן החד-חמצני, בשל פגיעה באספקת החמצן לכלי הדם עצמם.

בשל קשירת הפחמן החד-חמצני לכדוריות הדם האדומות והוצאתן ממעגל הכדוריות המתפקדות, חש הגוף חוסר בכדוריות דם אדומות, ולכן הוא מגביר את ייצורן.

רמה תקינה של המוגלובין עומדת ברמות של 12–16 מיליגרם אחוז, ואילו "מעשן כבד" יכול להגיע ל-18 עד 20 מיליגרם אחוז. מצב זה מסוכן, משום שהוא גורם לצמיגות דם גבוהה, פגיעה בפעילות טסיות הדם ולסיכון גבוה לשבץ מוחי, לאוטם שריר הלב ולמחלות לב וכלי דם אחרות. קל לזהות אנשים אלו עקב "הפנים האדומות כהות" שמאפיינות אותם וכאבי הראש והסחרחורות שמהם הם סובלים.

 השפעת הניקוטין 
שמאל|ממוזער|220px|מבנה מולקולת ניקוטין
הניקוטין הוא הגורם הממכר האחראי לתחושות שבגינן ממשיכים לעשן. זהו נוזל חסר צבע ההופך לחוּם לאחר שרפה ומקבל את הריח האופייני לטבק לאחר החשיפה לאוויר. ספיגת הניקוטין בגוף מתבצעת דרך העור, כמו גם דרך הפה והאף ושאיפה לריאות. השאיפה לריאות המתבצעת בזמן עישון סיגריות מביאה לריכוזים הגבוהים ביותר של ניקוטין בדם ובמוח, ובאופן המהיר ביותר – כעשר שניות חולפות מרגע שאיפת עשן הסיגריה עד להגעת הניקוטין למוח.

הניקוטין הוא אלקלואיד טוקסי המגרה ומדכא גנגליונים בעצב. הוא משחרר קטכולאמינים ולכן מעלה את לחץ הדם, קצב הלב, כיווץ שריר הלב, צריכת החמצן בשריר הלב, רגישות שריר הלב להפרעות קצב, כיווץ כלי דם היקפיים ואת רמתם של חומרים שונים בגוף, כגון סוכר, קורטיזול וואזופרסין. לפיכך מפריע העישון לפעולת תרופות שונות, כגון חוסמי בטא החוסמות קשירת כתכולאמינים לקולטנים מסוג β.

ניקוטין אחראי להשפעות רבות הגורמות לשינוי התנהגות ולתגובות של מערכת הלב וכלי הדם, הריאות ומערכת העיכול.

עטרן
עטרן הוא החומר המסרטן העיקרי שבסיגריה. עם עליית המודעות לנזקי העישון, סיגריות רבות החלו מוגדרות כדלות ניקוטין ועטרן, אך על פי מחקרים ההבדל מבחינת הורדת התחלואה עקב מעבר לסיגריות דלות ניקוטין ועטרן הוא מזערי ולא רלוונטי. כשמעשנים קופסה ליום במשך שנה, שוקעים כ-100 גרם זפת בריאות. זפת זו צריכה לצאת בליחה בזמן שיעול, לכן מעשנים רבים מפתחים שיעול קבוע בבוקר.

מחלות ותופעות הנגרמות על ידי העישון
השפעות העישון המידיות
כבר לאחר הסיגריה הראשונה מתחיל הגוף להגיב לחומרים הרעילים שבסיגריה. הדבר מתבטא בדופק מואץ, לחץ דם גבוה, נשימה מוגברת וחומציות רבה יותר בקיבה. העישון יגרום לתחושת עוררות שתלווה בעליה בפעילות של מוליכים עצביים במוח ומערכת העצבים ובעיקר אצתיל כולין. כמו כן, בפעם הראשונה שבה אדם מעשן הוא עלול לחוש סחרחורת, בחילה והקאות. אצל המתמכר לעישון עלולה טמפרטורת הגוף לרדת (ראו היפותרמיה), במיוחד בקצה האצבעות עקב חסימת כלי הדם הקטנים, נימים. זפת שוקעת בנאדיות הריאות, ועולה רמתו בדם של הפחמן חד-חמצני.

הזדקנות ומוות
העישון מאיץ את תהליך ההזדקנות, העור מזדקן מהר יותר ומופיעים קמטים מגיל צעיר יותר. המעשנים מתים בממוצע 22 שנה מוקדם יותר. על פי נתוני משרד הבריאות, בישראל מתים מדי שנה כ-10,000 איש כתוצאה מהשפעות העישון (הרוג אחד בשנה לכל 168 מעשנים ישראלים). לפי הערכת ארגון הבריאות העולמי, בעולם כולו מתים מעישון יותר מ-3.6 מיליון בני אדם בשנה.

 מחלות ריאה ומערכת הנשימה 
המחלות הראשונות הנקשרות לעישון הן דלקת הסמפונות הכרונית שמפריעה לחילופי גזים בריאות. הסובלים ממחלה זו משתעלים, בעיקר בבוקר, וכושרם הגופני הולך ויורד עד שכל מאמץ, אפילו הקל ביותר, הופך כמעט בלתי אפשרי עבורם בשל מיעוט החמצן בדם (בשל קשירת הפחמן החד-חמצני במקום החמצן, שהוזכרה לעיל). עישון לטווח ארוך גורם גם לקוצר נשימה, לכושר גופני ירוד, לזיהומים רבים ומחלות בדרכי הנשימה כגון הצטננות, דלקת ריאות ועוד.

 מחלות סרטן 
שמאל|ממוזער|250px|צילום חתך של ריאה של מעשן שחלה בסרטן ונפטר. האזור הלבן באונה העליונה הוא גידול סרטני, האזורים השחורים הם משקעי 'זפת' בריאות

קיים קשר ברור בין סיגריות לבין סרטן הריאה. על פי נתונים סטטיסטיים מצטברים הנאספים מזה שנים במדינות רבות בעולם, שיעור התמותה מסרטן הריאה בקרב מעשנים גדול פי עשרה ויותר מאשר אצל לא מעשנים. 87% מכל מקרי סרטן הריאה מתגלים אצל מעשנים. בשלושים השנים האחרונות עלתה בצורה דרמטית שכיחותה של מחלה זו, עלייה שהקשר שלה לעישון סיגריות הוכח מעל לכל ספק, גם על פי נתוני ישראל.

בנוסף לסרטן הריאה ישנה למעשנים סכנה מוגברת לחלות בסרטן הפה, הגרון והוושט, זאת עקב מרכיב הזפת המסרטן המצוי בסיגריה. כן נמצא קשר ודאי בין העישון לבין סרטן שלפוחית השתן.

מחקרים הראו על אפשרות לקשר בין עישון לסרטן הלבלב, הקיבה, הכליה, צוואר הרחם וסרטן הדם (לוקמיה).

מחלות לב וכלי דם
עישון לאורך זמן עלול לגרום להתקשרות או היצרות של כלי דם בלב ובמוח, דבר שמקטין את זרימת הדם ומגדיל את הסיכון לקבל התקף לב ולחלות במחלות לב שונות.
נמצא, שבעקבות הפסקת עישון, דרגת סיכון היתר למחלות לב כליליות יורדת תוך שנתיים ב-33%. הסיכון הולך ופוחת בהדרגה עם חלוף השנים מרגע הפסקת העישון וכ-14 שנים לאחר הפסקת העישון הוא משתווה לזה של אלה שלא עישנו מעולם.

בנוסף, גורם עישון לטווח ארוך לכיבי קיבה, להשפעות על הפוריות אצל גברים ונשים ולהירפאות איטית יותר ממחלות ופצעים, דבר שנגרם עקב מיעוט ויטמין C בדם, ויטמין אשר חיוני לריפוי פצעים ומחלות. עישון מעלה את הסיכויים לחלות במחלת קרוהן, וגם מחמיר את מצב החולים.
מחקרים סטטיסטיים הראו שחולי קרוהן שמעשנים סובלים מהתקפים רבים יותר, סיבוכים, וניתוחים חוזרים.

 עישון וסוכרת 
מספר מחקרים מראים כי מעשנים נמצאים בסיכון מוגבר לחלות בסוכרת, לעומת לא מעשנים.

חולי סוכרת ככלל, נמצאים בסיכון להופעת סיבוכים טרשתיים (יחד עם היפרכולסטרמיה ויתר לחץ דם) בסיכון גבוה פי 2–3 מאשר אוכלוסייה אחרת.

נמצא קשר בין עישון סיגריות עם פגיעה כלייתית (נפרופתיה) בכלל ובחולי סוכרת מסוג 1 בפרט. ישנו קשר ברור בין עישון להפרעה בזקפה, קשר שייתכן שאף מוגבר בקרב חולי סוכרת.

מהנ"ל עולה שהשמנת יתר ויתר לחץ דם עלולים להתגבר בקרב מעשנים חולי סוכרת ולהגדיל תחלואה ותמותה. בנוסף, עישון סיגריות מביא להפרשת קטקולאמינים (אפינפירין), הורמון גדילה וקורטיזול. כל אלו מעכבים הפרשת אינסולין וכתוצאה מכך צריכת האינסולין על ידי אותו אדם תגדל.

השפעות על פוריות, עוברים וילודים
העישון משפיע גם על הפוריות, אצל גברים ונשים כאחד, ויש לו השפעות מסוכנות ביותר על עוברים: בזמן היריון, הניקוטין מצליח לעבור דרך מחסום השליה (פלצנטה) של העובר ולפגוע גם בו, וזו הסיבה להמלצות של חלק מארגוני הבריאות להימנע מעישון במהלך ההיריון ואף קודם לכן.

עובר של אישה מעשנת סובל מעליית קצב הלב ולחץ הדם, הפחתה בתנועות הנשימה ופגיעה בהתפתחות (ראו אמבריולוגיה). כאשר אישה מעשנת בזמן ההיריון גדל הסיכון ללידת פג, ללידה של תינוק במשקל נמוך באופן חריג, מוות עוברי ועוד.

השפעות אסתטיות
הניקוטין גורם לכתמים צהובים על השיניים, על האצבעות ועל כל דבר נוסף שהוא בא איתו במגע (קירות, חלונות, בגדים וכולי).

רבים מהאנשים שאינם מעשנים מוצאים כי ריח הפה של מעשנים מצחין. משום כך, בין היתר, עישון נחשב לפעמים כגורם שיכול להקטין משיכה מינית של אדם לא מעשן כלפי מעשן.

 השפעות על החושים 
בנוסף לנזקים שהוזכרו כבר, לעישון יש השפעות גם בתחומים אחרים. עישון פוגע בחושים השונים:
 ראייה לעישון השפעה שלילית ברורה על הראייה. שיבושים בתפיסת העומק, בכושר התאוששות מסינוור, מסך הדמעות המגן על העיניים מתפרק מהר יותר. התכווצויות שנגרמות בעקבות הניקוטין גורמות לעוויתות בכלי הדם של הרשתית, ויכולות לשנות את חדות הראייה תוך דקות אחדות. אצל אנשים מסוימים סיגריה אחת מספיקה לשינוי שכזה בראייה.
עישון מעודד התפתחות תבלול על העין (קטרקט).
 ריח וטעם חוש הריח וחוש הטעם קשורים זה לזה באופן הדוק. לאנשים מעשנים יש סף טעם וריח גבוה פי שלושה מזה של לא מעשנים, כלומר: הם זקוקים לגירוי חזק פי שלושה מזה של לא מעשנים על מנת לחוש באותו טעם או ריח.
 מגע העישון מקהה את קצוות העצבים שמעבירים שדרים למוח ולכן דרושים גירויים חזקים יותר כדי לקבל תגובות, דבר שגורם להתארכות זמן התגובה. העישון גורם לירידה בהספקת החמצן המגיע למוח וכתוצאה מכך ישנה ירידה בכושר השכלי – המוח לא מתפקד במלוא יכולתו.
הפגיעות בחושים יכולות לבוא בעוצמות שונות, לעיתים אחרי פרק זמן ארוך של עישון אך לפעמים גם אחרי תקופה קצרה בלבד.

 מתח נפשי 
אף על פי שתפיסה רווחת בקרב מעשנים היא שסיגריות מקלות על לחץ ומתח נפשי, מחקרים שונים מצביעים על מציאות הפוכה. הניקוטין אומנם יוצר תחושת רגיעה מיידית, אולם רגיעה זו זמנית, ולאחר השפעתה של כל סיגריה מתחילים למעשה תסמיני גמילה ראשוניים, ואלו כוללים חרדה ומתח, שמגבירים את תחושת הדחיפות לסיגריה הבאה. מאחר שבין כל סיגריה לסיגריה חווים המעשנים תסמיני גמילה אלו, מעשית הם נמצאים באופן קבוע תחת תחושה של מתח.

 נזקי העישון הפסיבי 

עישון פסיבי (או עישון כפוי) הוא שאיפת עשן סיגריות על ידי אדם שאינו מעשן, בשל הימצאותו ליד אדם מעשן. גם אנשים החשופים לעישון כפוי סובלים מנזקי בריאות. דו"ח של איגוד הרופאים האמריקאי מ-2006 מצא מספר משמעותי של סיכוני בריאות למעשן הכפוי. לפי הדו"ח כל כמות של חשיפה לעישון פאסיבי היא מסוכנת.
תמותה
על פי נתוני משרד הבריאות, 1,500 ישראלים מתים מדי שנה עקב עישון פסיבי.
לפי הערכת איגוד הרופאים האמריקאי עישון מיד שנייה גורם למוות של 2,000–3,000 אנשים שאינם מעשנים בארצות הברית מדי שנה.

מחלות לב
איגוד הרופאים האמריקאי מצא כי עישון מיד שנייה גורם גם למחלות לב, וכי אנשים מבוגרים שאינם מעשנים ונחשפו לעשן סיגריות בעבודה או בבית הם בעלי סיכון מוגבר של 25%–30% לחלות במחלות לב. אפילו חשיפה מעטה לעישון מיד שנייה יכולה להיות להגדיל באופן משמעותי את הסיכון. דבר זה נכון במיוחד עבור אנשים בעלי סיכון מוגבר למחלות לב ואנשים שכבר יש להם בעיה בלב. לפי הערכת האיגוד עשרות אלפי אנשים מתים מדי שנה בארצות הברית ממחלות לב בגלל עישון מיד שנייה.

סרטן ריאות
איגוד הרופאים האמריקאי מצא כי עישון מיד שנייה הוא גורם מסרטן. אנשים מבוגרים שאינם מעשנים ונחשפו לעשן סיגריות בעבודה או בבית היו בעלי סיכוי מוגבר ב-20%–30% לחלות בסרטן ריאות.

תופעות מיידיות
ישנן גם תופעות מיידיות שפוגעות במעשנים פאסיביים. אחרי חשיפה לעשן סיגריות, נתגלו אצל מעשנים פסיביים תופעות כגון גירויים באף, בעיניים ובדרכי הנשימה, גירוד וצריבה בעיניים, נזלת, עיטוש, יובש בפה, שיעול, כאב ראש, עייפות וסחרחורת.

קשיי נשימה
אצל מעשנים פסיביים, כמו אצל מעשנים, עלולים להתעורר קשיי נשימה, בייחוד במצבים של מאמץ גופני.

השפעות על מערכת הנשימה של ילדים
איגוד הרופאים האמריקאי מצא כבר ב-1986 כי יש השפעות של עישון כפוי על מערכת הנשימה של ילדים ותינוקות. בשנת 2006 עדכן האיגוד כי ההשפעות הן חמורות יותר משהיה מקובל לחשוב וכי מחלות נשימה חמורות כמו ברונכיטיס ודלקת ריאות יכולות להגרם מעישון כפוי, וכן לשורה של תסמינים ובעיות במערכת הנשימה ומערכות הקשורות לה כמו זיהומים במערכת הנשימה, שיעולים, ליחה, דלקת סימפונית, התקפי קצרת דחופים וחמורים יותר, האטה בגדילת הריאות, ודלקת אוזניים.

מחקרים הראו כי ילדים החיים במשפחות שבהן לפחות אחד מההורים מעשן, חולים בתדירות גדולה פי שניים מילדים להורים לא מעשנים.

מוות בעריסה
עישון של האם בזמן ההיריון מגדיל את הסיכון של תינוק למוות בעריסה פי 3 יחסית לתינוק שאימו לא מעשנת. חשיפה לעישון בזמן ההיריון עלולה להשפיע על התפתחות המוח והריאות של העובר. לפי דו"ח של איגוד הרופאים האמריקאי, (פרק 5, עמודים 180–194), חשיפה למבוגרים מעשנים מקושרת עם מקרי מוות בעריסה. ריאות של תינוקות שמתו ממוות בעריסה הכילו ריכוזים גבוהים יותר של ניקוטין ושל קוטינין (סמן ביולוגי לחשיפה לעישון מיד שנייה) מאשר ריאות של תינוקות שמתו מסיבות אחרות. תינוקות החשופים לעישון כפוי של אחד ההורים נמצאים בסיכון כפול למוות בעריסה.

סיגריות "קלות"
אין שום ממצאים אמינים לפיהם סיגריות "קלות" ("לייט") או "דלות עטרן" הן בטוחות יותר מסיגריות רגילות.

מעבר לכך, נטען כי סיגריות "לייט" דווקא מגבירות את הסיכון למוות. מאחר שסיגריות אלו דלות בניקוטין, המעשן זקוק ליותר סיגריות כדי לספק את אותה הכמות לה הוא רגיל, עקב כך הוא מכניס לגופו יותר מהרעלים הקטלניים והמסרטנים.

תועלת אפשרית
פרט לתועלות התחושתיות כמו הפגת מתחים, ממחקרים ראשוניים אחדים עולה כי ייתכן שלעישון טבק ישנן גם השפעות חיוביות פרטניות, אם כי הראיות לכך אינן חד משמעיות.

בין המחקרים שנעשו:
 במספר מחקרים נמצא שאחוז האנשים שלא עישנו, גדול יותר אצל חולים במחלת אלצהיימר. נתון זה עשוי להתפרש בתור ראיה על השפעה מגינה של ניקוטין מאלצהיימר, אך הסבר אפשרי אחר הוא הטיית הישרדות – כלומר, מעשנים לא הגיעו לגיל שבו מתפתח אלצהיימר.
 ירידה בסיכון לדלקת כיבית בכרכשת, אך עלייה בסיכון למחלת קרוהן.
 נמצא שצריכת ניקוטין גורמת לירידה בתיאבון ובעקבות כך עשויה לגרום לירידה במשקל.
 ישנן ראיות לירידה בשיעורי דלקת רירית הרחם אצל נשים עקרות, אך מחקר אחר מצא שעישון דווקא מעלה את הסיכון.
 ממידע מקדם מ-1996 עולה ירידה בשיעורי גידולים פיברואידים.
 ישנן ראיות לכך שעישון מוריד את שכיחות לחץ הדם הגבוה בזמן ההיריון, אך לא כאשר ההיריון הוא של שני ילדים או יותר.
 כ-75% אחוזים מקרב חולי הסכיזופרניה מעשנים טבק, דבר שניתן לפרש כסוג של הקלה.

אזהרה מפני נזקי העישון
שמאל|ממוזער|250px|חפיסות סיגריות, ועליהן שלל אזהרות מפני נזקי העישון
במדינות רבות בעולם מחייב החוק את יצרניהם ומשווקיהם של מוצרי טבק לתת אזהרה מפני נזקי העישון על כל חפיסה של מוצרי טבק ועל כל פרסומת למוצרי טבק. בישראל נקבעה חובה זו בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, תשמ"ג–1983, ובצו שהוצא מכוח חוק זה נקבעו 13 נוסחים של אזהרות, החל מ"מחקרים רפואיים קובעים כי עשן הסיגריות פוגע בבריאות ילדיך" וכלה ב"מחקרים רפואיים קובעים כי 75% מהתקפי הלב עד גיל 45 הם בקרב מעשנים". מדי חודשיים יש להחליף את האזהרה המוצגת על הקופסאות, כך שמעשן קבוע יחשף בהדרגה לכל האזהרות.

ראו גם
 תעשיית הטבק
 פעילות המשטר הנאצי נגד צריכת טבק בגרמניה
 עישון בקוריאה הצפונית
 סיגריה

קישורים חיצוניים

 אתר אוויר נקי – העמותה למיגור העישון הכפוי במקומות ציבוריים.
פרופ' מיכה אדלר ופרופ' יהודה שינפלד, נזקי עישון, באתר דעת, ה'תשנ"ה
ריכוז קישורים למאמרים אודות מחקרים הקשורים לעישון, באתר Hermon.com
 ד"ר יוסי עזורי, נזקי העישון – פצצה מתקתקת, באתר מט"ח

בלדד השוחי, האם עישון פסיבי באמת מסרטן? באתר נענע 10
 העמותה הרפואית למניעה ולגמילה מעישון בישראל – אתר העמותה הרפואית למניעה ולגמילה מעישון בישראל. מידע לגבי נזקי עישון, מניעה וגמילה מעישון לציבור ולמומחים.
 משרד הבריאות, דו"ח הוועדה הציבורית לצמצום העישון ונזקיו, פברואר 2011




הערות שוליים

קטגוריה:תוצאים רעילים של חומרים לא רפואיים
קטגוריה:עישון
קטגוריה:טבק
קטגוריה:השפעות של סמים
קטגוריה:תעשיית הטבק