שא-נור

שא־נור היא התנחלות בשלבי הקמה בצפון השומרון, בעמק סאנור, סמוך לכביש 60. שמה, שנבחר בהתייעצות עם נעמי שמר, הוא על שם הכפר הפלסטיני הסמוך סנור, השוכן צפונית-מזרחית לה.

היישוב נמצא בהקמה בפעם השלישית, לאחר שההתיישבות השנייה בו פונתה מתושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005, בעוד השליטה הביטחונית במקום נותרה בידי צה"ל. במהלך 20 השנים שלאחר ההתנתקות אורגנו מספר ניסיונות חזרה ובנייה מחדש של המקום, כשבסופו של דבר במאי 2025 אישר הקבינט המדיני-ביטחוני את הקמתו של היישוב מחדש. עם זאת, צו של אלוף פיקוד המרכז מגדיר את השטח כשטח צבאי סגור, כך שכיום לא ניתן להיכנס אליו באופן חוקי אלא בתיאום עם חטיבת שומרון.

 היסטוריה 
 ההתנחלות הראשונה 
ההתנחלות הוקמה סביב מצודת טגארט שהוקמה על ידי משטרת המנדט בשנת 1941, במטרה להגן על כביש שכם–ג'נין העובר בסמוך (במקור הוא המצודה נקראה משטרת סילת א-ד'אהר על שם הכפר הסמוך סילת א-ד'אהר). ב-28 בספטמבר 1977, ביצעו חברי גרעין "דותן" ניסיון התנחלות ראשון במבנה. הם בחרו במקום מאחר שבניין המשטרה היה רכוש ממשלתי בריטי, אחר כך רכוש ממשלתי ירדני, ולאחר מלחמת ששת הימים עבר לחזקת צה"ל. המבנה היה נטוש, אך הוא שימש לאימוני לוחמה בשטח בנוי של טירוני הצנחנים ממחנה סנור הסמוך (מחנה צבא ירדני לשעבר ששימש כבסיס אימונים של חטיבת הצנחנים באותן שנים).

גרעין "דותן", הוקם על ידי תנועת גוש אמונים בינואר 1975 בחיפה, במטרה להקים התנחלות בעמק דותן. בגרעין היו כ-50 חברים, חילונים בעלי מקצועות חופשיים תושבי חיפה, הקריות ועמק יזרעאל. לאחר המהפך בבחירות 1977, החלו לפעול למימוש התוכנית. ניסיון ההתנחלות בוצע ללא אישור כחלק מ"מבצע התנחלות" שארגן "גוש אמונים", בו בוצעו ניסיונות התנחלות בחמש נקודות בו זמנית. צה"ל פינה את כולם מיד ללא התנגדות, לאחר שהושג הסדר שהציע ראש הממשלה מנחם בגין, על פיו יכלו המתנחלים לעבור למחנות צה"ל סמוכים באופן זמני. במסגרת ההסדר שהושג היה על חברי גרעיני גוש אמונים, ללבוש מדי צה"ל ולפעול כחיילים. חברי גרעין "דותן" קיבלו אישור לנקות ולשפץ את מבנה תחנת המשטרה בעודם לובשים מדי צה"ל. מטרת המהלך הייתה למנוע משבר מדיני עם ממשלת ארצות הברית, שהתנגדה להתנחלויות, ולהסוות את ההתנחלות כפעילות צבאית. הם הגיעו למקום ב-12 באוקטובר 1977 והחלו בשיפוצים.

אנשי הגרעין התגוררו במבנה המשטרה ובקרוואנים, אך לאחר שנה פקד את היישוב משבר עקב סכסוכים בין חברי הגרעין ורוב המשפחות עזבו את המקום. באוגוסט 1979 אותר שטח של כ-100 דונם ליד עראבה להקמת יישוב קבע לחברי הגרעין בשם מבוא דותן וועדת השרים להתיישבות אישרה את הקמת היישוב בסוף אוגוסט 1979. ההחלטה אושררה בממשלה באמצע ספטמבר, לאור טענות שלוועדת השרים להתיישבות לא הייתה סמכות לאשר יישובים הרחק מיישובים קיימים. על ההחלטה להקים את היישוב ערער יגאל ידין, בגלל התנגדותו להקים יישובים באזורים של אוכלוסייה ערבית צפופה, אך ערעורו נדחה. מבוא דותן עלה על הקרקע ביוני 1981 והמקום חזר לשמש את צה"ל לאימונים.

 כפר האמנים 
באפריל 1988 עלתה למקום קבוצה של אמנים, עולים מברית המועצות, שהקימו במקום כפר אמנים לפי המודל של עין הוד. המקום קיבל אז את השם "שא־נור". על פי עדות יעל בן יעקב, ממייסדות ההתיישבות בשומרון, ניתן השם שׂא־נור על ידי המשוררת נעמי שמר, לאחר התייעצות עמה בבחירת השם.

מבנה המשטרה שופץ ושימש אולם לתערוכות, הוקמה גם סדנה ובית יציקה לפיסול. בסך הכל גרו במקום 11 משפחות של אמנים, רובם ציירים. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הצטרפו אליהם מספר אמנים נוספים עולים מברית המועצות, ביניהם גם אדוארד גרוסמן. בסוף שנת 2000, עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, הפכה הגישה להתנחלות המבודדת למסוכנת, רוב האמנים נטשו את המקום ונותרו בו רק 7 תושבים. במקומם עברה קבוצה של משפחות ורווקים מאנשי חב"ד להתגורר בו, והם הקימו ישיבה במבנה ששימש את החיילים הירדנים כמסגד. כעבור חצי שנה גם אנשי חב"ד נטשו את המקום ונשארו במקום משפחות בודדות.

בשנת 2005, לקראת פינוי ההתנחלות במסגרת תוכנית ההתנתקות, הצטרפו להתנחלות תושבים נוספים, בהם חבר הכנסת אריה אלדד (שיצא ממנה למסע מחאה נגד ההתנתקות), יוסי דגן, ראש המועצה האזורית שומרון, ו-25 תלמידים מישיבת ניר שבקריית ארבע.

 פינוי 
לפני פינוי ההתנחלות ציטטו אמצעי התקשורת גורמים צבאיים שהביעו חששות שביישוב ישנם אמצעי לחימה ושמתבצרים קיצוניים השייכים לכך או לנוער הגבעות מתכוונים להשתמש בנשק חם כנגד הכוחות המפנים. ראשי היישוב, שאספו את כל כלי הנשק מהתושבים ודאגו לרסן את הגורמים הרדיקלים ביותר מבין מתנגדי ההתנתקות, הכחישו האשמות אלה, וטענו שהן נועדו להשחיר את שמם של מתנגדי ההתנתקות.

הפינוי נערך ב-23 באוגוסט 2005, ובו התנגדו מרבית המתבצרים באופן פסיבי בלבד, שבהמשך הביא את הרמטכ"ל דן חלוץ, המפכ"ל משה קראדי ודוברת צה"ל מירי רגב לציין לשבח את הנהגת היישוב ואת רבני יש"ע על שדאגו להרגיע את הרוחות ומנעו אלימות בזמן הפינוי. אולם, במהלך פינוי המצודה ביישוב נדקרה חיילת על ידי מתנגדת לתוכנית ההתנתקות, ובמקרה אחר השתמשו הכוחות המפנים במנופים על מנת לפנות אנשים שהתבצרו על הגגות.

בית הכנסת החדש במקום, על שמו של רב-אלוף רפאל איתן, שנחנך זמן קצר קודם לפינוי היישוב, מולא ונקבר בעפר, לאחר שהתברר כי לא ניתן לפרק אותו, ולאור החלטת הממשלה כי בתי הכנסת בהתנחלויות המפונות יישארו על תילם. את הרעיון לקבור את בית הכנסת הגה אלוף פיקוד המרכז, יאיר נווה.

בסיס הקבע של צה"ל, בסיס סנור, שהיה על מורדות ההר שמול ההתנחלות, פונה אף הוא כשנה לאחר תוכנית ההתנתקות. ב-2006 נבדקה בפיקוד המרכז האפשרות להקמת הבסיס מחדש בנימוק שהוא חיוני למלחמה בטרור באזור צפון מערב השומרון. חוות דעת משפטית שהוגשה לאלוף פיקוד מרכז העלתה שהקמת הבסיס מחדש עומדת בניגוד להחלטת הממשלה על תוכנית ההתנתקות.

 ניסיונות חזרה 
 מספר חודשים לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות, הגיעה קבוצה של כשישים בנות אולפנה לשא־נור בהליכה רגלית מאלון מורה, אך פונתה באותו יום.
 ביום העצמאות של שנת 2008 הגיעו לשא־נור מספר קבוצות מכיוונים שונים לאחר הליכה לילית, שאורגנו על ידי מטה צפון ומטה חומש תחילה. הקבוצות התפנו מההתנחלות לאחר יום העצמאות.
 ב-21 ביולי 2009, עשרות מתנחלים הסתננו לשא־נור, כדי לערוך במקום ברית מילה לתינוק שנולד לזוג שפונה מההתנחלות.
 ב-28 ביולי 2015, שבו כ-200 פעילי ימין במבצע חשאי להתנחלות ובהם חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ' וחבר הכנסת לשעבר אריה אלדד ומספר משפחות שגרו בהתנחלות. כעבור שתי יממות פינה אותם הצבא.
 ב-15 בנובמבר 2020 פורסם על גרעין שא־נור המתחדש ובו כ-20 משפחות ששמו להם למטרה לבטל את חוק ההתנתקות ולהחזיר את ההתנחלות היהודית בצפון השומרון.
 ב-17 בנובמבר 2020, במבצע לילי, עלו להתנחלות כ-100 איש, בהם כ-15 משפחות חברות הגרעין, יחד עם ח"כ אריאל קלנר, במטרה ליישב מחדש את ההתנחלות. בבוקר הגיעו למקום ראש המועצה האזורית שומרון יוסי דגן וארבעה חברי כנסת והביעו תמיכה במתנחלים.
 ב-23 בפברואר 2021, סיירו חברי הכנסת של סיעת הציונות הדתית בשא-נור והצהירו על הכנסה של ביטול חוק ההתנתקות בהסכמים הקואליציוניים העתידיים.
 ב-16 במרץ 2021 עלו חברי הגרעין להתנחלות עם 100 איש, יחד עם חברת הכנסת אורית סטרוק במטרה להקים את היישוב מחדש. המתיישבים פונו בתוך כיממה.
 בחול המועד פסח ה'תשפ"ג, אפריל 2023, עלו לשא־נור משפחות המפונים ממנו, בהם ראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן, וכל משפחה נטעה עץ בחצר ביתה לשעבר.

במאי 2023 תיקנה הכנסת את חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה כך שלא יחול על צפון השומרון. למרות זאת, צו יישום תוכנית ההתנתקות תוקן רק ביחס למרחב חומש ולא לשאר צפון השומרון. ב־22 במאי 2024 חתם שר הביטחון יואב גלנט על הרחבת ביטול תחולת החוק לכלל המרחב שטח C שבצפון השומרון. מיד לאחר מכן חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס על צו האוסר את הכניסה ליישובים אלו ומכריז עליהם כשטח צבאי סגור.

 הקמה מחדש 

במאי 2025 אישר הקבינט המדיני-ביטחוני הקמה של 22 התנחלויות חדשות ביהודה ושומרון, בהן שא־נור, בהתאם לתכנון מנהלת ההתיישבות, במסגרת ביטול ההתנתקות בצפון השומרון. ההחלטה נתנה להתנחלות המפונה סטטוס של יישוב בהקמה, ובהתאם מתבצעים התהליכים הבירוקרטיים והתכנוניים הדרושים על מנת לבנות מחדש את שא־נור.

כחלק מתהליך ההקמה מחדש, הוקם ב-4 באוגוסט אותה שנה גרעין משפחות, המורכב מזוגות צעירים ותושבים ממפוני שא־נור, המתוכנן להקים את היישוב מחדש. הגרעין התחיל לקיים פגישות ולערוך תיאומים לקראת הקמת היישוב, ופגישתו הראשונה התקיימה במשרדו של ראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן.

בהמשך אותו החודש אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בשומרון תוכנית בניין עיר עבור היישוב, הכוללת בניית 126 יחידות דיור, פי שלושה מכמות המשפחות ביישוב קודם הריסתו. התוכנית משתרעת על פני 65 דונם וכוללת בנייה צמודת קרקע לצד בנייה רוויה, וכן שטחים המיועדים למבני ציבור. בנובמבר אותה שנה חתם מפקד פיקוד המרכז אבי בלוט על צו המעניק לשא־נור מעמד רשמי של יישוב. 

בדצמבר החזיר משרד הפנים ליישוב את סמל היישוב שהוקפא לאחר ההתנתקות. באותו חודש אושר תקציב ממשלתי של 20 מיליון שקלים לסלילת כביש העוקף את סילת א-ד'אהר, על מנת לאפשר הגעה בטוחה אל שא-נור, והוחלט שגרעין ההתיישבות המיועד ליישוב יעלה להתיישבות בו עד פורים ה'תשפ"ו. לפי התוכנית, עד 15 בינואר 2026 צפויה להתמקם במקום פלוגת לוחמים צה"ל במטרה להכין את השטח להגעת התושבים החדשים.

בנוסף הורה השר במשרד הביטחון האחראי על מנהלת ההתיישבות על הקמה של בסיס צה"ל בשא-נור, מהלך שיבטל את העתקת הבסיסים הצבאיים שבוצעה מהאזור במסגרת תוכנית ההתנתקות. הבסיס צפוי לאכלס את מפקדת חטיבת מנשה ושני בסיסים גדודיים תחתיה.

 ראו גם 
 חומש (יישוב)
 השומרון
 ביצוע תוכנית ההתנתקות

 קישורים חיצוניים 



 הערות שוליים 

*
קטגוריה:התנחלויות ביהודה ושומרון
קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:צפון השומרון
קטגוריה:יישובים עבריים המשמרים שם ערבי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1977
קטגוריה:כפר אמנים
קטגוריה:ישראל: יישובים עתידיים