עוצר

250px|ממוזער|שמאל|חייל צה"ל אוכף עוצר בחברון בשנת 1969
ממוזער|300px|שמאל|אישור מעבר בעוצר. הוצא על ידי המפקד הצבאי הבריטי בפלשתינה המזרחית, 1946
עוצר (במלעיל) הוא הוראתו של גוף בעל סמכות על שטח מסוים אשר אוסרת על תנועת אנשים ברחובות. העוצר יכול לחול במשך שעות אחדות של היממה בלבד (למשל עוצר לילה), או באופן רצוף.

מטרת העוצר היא שמירה על הסדר הציבורי (למשל בעת הפסקת החשמל בצפון אמריקה בשנת 2003), או דיכוי פעילותן של קבוצות מסוימות. בכלי זה נעשה שימוש במגוון מצבים:

שימושים
בישראל
 שלטונות המנדט הבריטי נהגו להטיל עוצר לילה בערים מסוימות בארץ ישראל.
 ב-22 באוגוסט 1948 במסגרת מבצע בצר הוטל עוצר על העיר תל אביב לצורך תפיסת משתמטים ועריקים משירות צבאי.
 ב-8 בנובמבר 1948, בזמן מפקד האוכלוסין הראשון בישראל, הוטל עוצר על האוכלוסייה.
 בעת שהוטל עוצר על היישובים הערביים עם פתיחת מבצע קדש, ב-29 באוקטובר 1956, אירע טבח כפר קאסם.
בסיומו של פיגוע אוטובוס הדמים בכביש החוף, ב-11 במרץ 1978, הוכרז עוצר על יישובים בגוש דן ובדרום השרון בגלל אי ודאות לגבי מספר המחבלים וחשש שאחדים מהם עדיין חיים.
 בשנות האינתיפאדה השנייה וגם קודם לכן, נהג צה"ל להטיל עוצר על ערים פלסטיניות בזמן פעילות ביטחונית.
 ב-8 באפריל 2020, ערב חג הפסח ה'תש"ף, ממשלת ישראל החליטה להטיל עוצר מלא בכל רחבי מדינת ישראל עקב התפשטות נגיף הקורונה בישראל והחשש במשרד הבריאות שליל הסדר יהווה שרשרת הדבקה בקרב המשפחות. העוצר החל בשעה 15:00 עד השעה 07:00 בבוקר ביום שלמחרת.

בעולם
 על סטודנטים ממוצא יפני בקמפוסים בחוף המערבי של ארצות הברית הוטל עוצר במהלך מלחמת העולם השנייה.
 בארצות הברית הוטל עוצר על אפרו-אמריקאים בערים רבות בזמן החלת חוקי ג'ים קרואו.
 במהלך המהומות בצרפת ב-2005 הסמיכה הממשלה בחקיקת חירום ראשי עיריות להטיל עוצר לילי על מנת למנוע מהומות והצתות של כלי רכב בידי המהגרים האפרו-מוסלמים.
במהלך המהפכה במצרים בשנת 2011 הוטל עוצר לילה על מנת למנוע התקהלות, אך המפגינים התעלמו ממנו והצבא לא אכף אותו.
עקב המאבק במגפת הקורונה, הוטל עוצר במדינות שונות.
 במהלך מחאות ג'ורג' פלויד הוטל עוצר לילי ב־21 ממדינות ארצות הברית ובכ-40 ערים ברחבי המדינה.

קישורים חיצוניים


הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משפט צבאי ואתיקה צבאית
קטגוריה:משפט חוקתי
קטגוריה:פגיעה בזכויות האדם
קטגוריה:רדיפות פוליטיות
קטגוריה:משפט ציבורי