חיל השריון

חיל השריון הישראלי (בראשי תיבות: חש"ן) הוא החיל המתמרן העיקרי בזרוע היבשה של צבא הגנה לישראל והוא מבין חילות השריון הגדולים בעולם, חיל השריון מבסס את עיקר כוחו על טנקי מערכה מסדרת המרכבה.

חיל השריון מבסס את המחץ שלו על שילוב של ניידות, עמידות וכוח אש. הוא עובד בתאום עם  חיל האוויר הישראלי והמודיעין צבאי -"האדם מאגף המודיעין בחי"ר" ו"האדם שבטנק ינצח" 

במצב הכח לרוב חטיבות השריון כפופים יחד גם גדודים של חיל ההנדסה הקרבית אשר מחזיקות חיל לוחמה רגלית ובנוסף מפעילים כלים הנדסיים מסוגים שונים. במלחמות לחיל תפקיד כפול. מצד אחד להוביל את הכוחות המסתערים בקו הראשון ולטהר את השטח מכוחות אויב, ומהצד השני לבלום את כוחות השריון והניוד של האויב ולהשמיד את הטנקים שלו ואת שרשרת האספקה.

מלבד טנקי המרכבה מפעיל חיל השריון גם יחידות פלס"ר ופלמ"ס. כמו כן, אנשי אחזקה טכנית ואנשי חטיבות מחקר, סדנאות נהיגה והאמרים מזוינים

בימי שלום, מספק חיל השריון גיבוי לחיל הרגלים בעת ביצוע משימות ביטחון שוטף (בט"ש), כאשר הטנקים משמשים בגדר "מוצב נייד" המהווה מכפיל כוח לכוחות הרכובים.

מפקד החיל, קצין השריון הראשי הנוכחי הוא תת-אלוף אוהד מאור.

מסלול לוחם השריון
השלב הראשון בהכשרת חיילי השריון הוא הטירונות שמחולקת לשני חלקים, החלק הראשון הוא הרובאות חלק שנמשך כ-8 שבועות וכולל בתוכו אימונים בנשק קל, שדאות, הגשת עזרה ראשונה וכושר גופני. לאחר מכן מתחיל החלק השני של הטירונות  שנקרא חלק המקצועות.  בתחילתו משובצים החיילים לאחד משלושת מקצועות הצוות (תותחן, טען-קשר, נהג), החלק נמשך כ-6 שבועות ובו נלמדים שלושת המקצועות הנ"ל באופן תאורטי ובשילוב תרגולים מעשיים, כל חייל בתחומו. לאחר שלב המקצועות מוענקת לחיילים כומתת החיל והם עוברים לשלב האימון המתקדם, שנקרא צמ"פ (קיצור של צוות, מחלקה, פלוגה). במהלך הצמ"פ, שנמשך כ-16 שבועות, מתאמנים החיילים בלחימה כאנשי צוות טנק בודד, וכחלק ממסגרת מחלקתית ופלוגתית. בתום הצמ"פ נחשב לוחם השריון לרובאי 05 ומוענקת לו סיכת לוחם השריון (צפרגול).

לאחר שלב הצמ"פ יוצאים חלק מהחיילים לקורס מפקדי טנקים (קמ"ט) ואילו שאר החיילים משובצים כאנשי צוות בפלוגות המבצעיות.
ממוזער|לוחמי שריון לבושים בסרבל
קורס מפקדי הטנקים נמשך כ-4 חודשים, אשר במהלכו לומדים החניכים את שני מקצועות הטנק הנוספים שלא למדו במהלך שלב המקצועות ואת עקרונות הפיקוד, השליטה, הניווט והערכת המצב. בסיומו מקבלים החיילים דרגות סמל וסיכת מפקד הטנק. החיילים המצטיינים מקבלים את ההזדמנות לצאת לקורס קציני שריון (קק"ש) או להישאר כ"גננים"-מדריכים בקמ"ט למשך שני מחזורים, ולאחר מכן לצאת לקק"ש; ואילו יתר המפקדים משתבצים בין פלוגות השריון. במקביל לקמ"ט יש את הקמ"כ (קורס מפקדי כיתה) של המסייעת הנערך בשיזפון ובסופו המפקדים החדשים משובצים בכמה ערוצים: גננים (מפקדים המדריכים בקורס המ"כים החילי), מ"כים בטירונות, מ"כים בפלוגות המסייעת אשר בגדודי השריון המבצעיים. המתאימים יוצאים לקורס קצינים באופן ישיר בתום הקורס.

קורס קציני השריון נמשך כ-7 חודשים (3 חודשים של קורס קציני יבשה ועוד 4 חודשים של השלמה חילית), אשר במהלכו לומדים החניכים לפקד על מחלקת טנקים בשיתוף פעולה הדוק עם יחידות שדה אחרות של צה"ל (חי"ר, תותחנים, הנדסה) ובסיומו מוענקות לחיילים דרגות סג"ם. בתום הקק"ש משתבצים הקצינים בפלוגות השריון כמפקדי מחלקות.

בדומה להשלמת הקק"ש, מתקיימת השלמת קציני מסייעת בחטיבת ההכשרה, בסיומה משתבצים כמ"מ בהכשרה, מ"מ מבצעי או כגננים (מ"מים בהשלמת מסייעת)

מסלול הלוחם, פרט ל-3 חודשי קורס קציני יבשה, נערך בבית הספר לשריון (ביסל"ש) אשר שייך לחטיבה 460.

 סמלי החיל 
ממוזער|שמאל|125px|מדי סמל ראשון, חובש בחטיבה 7. בכותפת ניתן לראות את הכומתה השחורה וסמל חיל השריון.
כומתה
צבע הכומתה של החיל הוא שחור. מסורת זו נלקחה מהצבא הבריטי אשר בו נבחר הצבע מסיבה טכנית: החיילים הבריטים היו מתלכלכים כאשר עסקו בטיפול בטנקים, וכדי שכתמי השמן והגריז לא יראו על הכומתות, נקבע כי חיילי השריון יקבלו כומתה שחורה. החלטה זו עברה בירושה לצה"ל. בסמל החיל, הקבוע על הכומתות ומאחוריו רקע אדום, מופיע טנק קרומוול – מדגמי הטנקים שמהם הורכב החיל בראשית דרכו.
אות הטנקיסט
ממוזער|שמאל|200px|סיכת לוחם שריון – ה"צפרגול". הסיכה עוצבה על ידי האמן יצחק יורש.
אות הטנקיסט, ה"צפרגול", מוענק בסיום צמ"פ ונענד על דש כיס החולצה השמאלי. על פי פקודות הצבא, חיילים שקיבלו את סיכת הלוחם רשאים לענוד רקע ירוק מתחת לאות. בפועל יש מנהג לקבל את הרקע אחרי 8 חודשים ביחידה מבצעית בחיל, אבל זה לא נתמך על ידי הוראות פורמליות.

בנוסף, נהוגים בחיל השריון ארבעה רקעים נוספים:
 רקע שחור – איש צוות או מפקד של צוות בו נהרג אחד הלוחמים.
 רקע אדום – השמדת רק"מ אויב.
 רקע כחול – איש צוות או מפקד שהשלים 8 חודשים בשירות מבצעי ביחידת מלא"ר.
 רקע סגול – איש צוות או מפקד שהשלים 8 חודשים בשירות מבצעי ביחידת שריון מסווגת

מוטו 
המוטו של חיל השריון היה בעבר "האדם הוא הפלדה". עם מינויו של תא"ל יוסי בן-חנן לקשנ"ר ב־1988 שונתה הסיסמה ל-"האדם שבטנק ינצח".

היסטוריה
ממוזער|250px|טנק הוצ'קיס של חטיבה 8 בשדה התעופה לוד במלחמת העצמאות

חיל השריון הישראלי החל את דרכו במלחמת העצמאות תחילה כשירות המשוריינים (שמ"ש) שהוקם ב-24 בפברואר 1948. בראש השירות הוצב יצחק שדה. ב-24 במאי מונה יצחק שדה לעמוד בראש חטיבה 8, היא חטיבת השריון הראשונה של צה"ל. כוחותיה גויסו ממקורות שונים: אנשי הצבא הבריטי, מתנדבי חוץ לארץ, עולים חדשים, אנשי "ההגנה", הלח"י והפלמ"ח ולוחמים מיחידות אחרות. החיל כלל 10 טנקי הוצ'קיס מיושנים מצרפת, שני טנקי קרומוול שנגנבו מהצבא הבריטי, וטנק שרמן בודד שנגנב גם הוא מהצבא הבריטי. בהתקפת השריון הראשונה כבש גדוד 82 את שדה התעופה לוד. בהמשך המלחמה נרכשו טנקי שרמן נוספים באיטליה ושניים מהם השתתפו במבצע חורב בדצמבר 1948.

חטיבה 7 (בפיקודו של שלמה שמיר) הוקמה לא כחטיבת טנקים, אלא כחטיבה משוריינת, ובתום מלחמת השחרור נשארה חטיבת השריון הסדירה היחידה אשר כללה את הגדוד המקורי של החיל, גדוד 79 וגדוד 9 מחטיבת הנגב כגדודי חרמ"ש וכן גדוד הטנקים 82 מחטיבה 8. החטיבה, בית הספר לשריון ויחידות המילואים של השריון הוכפפו אז תחת פיקודו של קצין חיל ראשי בדרגת אל"ם. לאחר זמן מה פוזרו הגדודים והופעלו כצג"מים (צוות גדודי משוריין). לקראת שנת 1954 הוחלט לחזור למבנה חטיבתי ואז הוקמו גם חטיבות המילואים המשוריינות: חטיבה 27 וחטיבה 37, ומפקדת החיל הפכה למפקדת גֵיסות השריון תחת פיקודו של האלוף חיים לסקוב. מפקדה זו התקיימה עד להקמת המפח"ש, ואז גם הוחזר תפקידו של קצין השריון הראשי (קשנ"ר).

עם זאת, בתחילה נחשב השריון לחיל שתפקידו לסייע לחיל הרגלים, אשר נתפס כחיל העיקרי של צבא היבשה. בצה"ל לא הייתה קיימת תורת לחימה עבור השריון וזו פותחה במהלך השנים. במבצע קדש הוכיח השריון את חשיבותו בשדה הקרב ואחריו הפך לחיל המתמרן העיקרי.

חשיבותו של החיל להכרעת המערכה מצאה את ביטויה לאורך השנים, כאשר החיל היווה גורם מכריע בהשגת ניצחון מול צבאות ערב, שנהנו מיתרון מספרי ולעיתים גם מיתרון בכמות ובאיכות כלי הנשק בשורה של מלחמות: במבצע קדש הובקעו מערכי חי"ר בשטח פתוח, במלחמת ששת הימים הובקעו מערכי חי"ר ושריון מחופרים ובמלחמת יום הכיפורים התרחשו קרבות שריון-בשריון שנחשבים הגדולים שהתרחשו מאז מלחמת העולם השנייה. מצביאי שריון ישראלים זכו להערכה רבה על תמרונים מזהירים בחצי האי סיני וברמת הגולן. האלופים ישראל טל ומשה פלד ("מוסא") אף זכו להנצחה בקיר "מצביאי השריון הטובים בהיסטוריה" במוזיאון השריון בפורט נוקס.

יחד עם ההישגים של השריון, כחלק מהישגיו של צה"ל כולו, יש המותחים ביקורת על תורת הלחימה שלו. הללו טוענים כי תורת הלחימה של חיל השריון נכשלה למעשה שוב ושוב. כדוגמאות לטענתם הללו מביאים את מבצע קדש בו ספגה חטיבה 7 עשרות הרוגים בהבקעת מערכי חי"ר פשוטים, או הבקעת רפיח במלחמת ששת הימים, שעלתה בהרוגים רבים והצליחה רק הודות לפקודת הנסיגה הכללית שהוציא הצבא המצרי ב-6 ביוני 1967. לעומת זאת, יש טוענים כי השריון הישראלי לא זו בלבד שלא נכשל, אלא הצליח להביס כוחות שריון עדיפים עליו במובנים רבים.

כישלונו הגדול של השריון במלחמת יום הכיפורים היה בהתמודדות מול טילי הנ"ט, בעיקר הסאגר. אף על פי שהיה ידוע על קיומם של אלו מאז שנת 1968, לא פיתח חיל השריון מענה הולם לאיום שהציבו. הטילים, שסופקו למדינות ערב בידי ברית המועצות, הסבו לשריון הישראלי אבדות כבדות ביותר, בעיקר בחזית הדרום. 

במהלך קרבות מלחמת יום הכיפורים ברמת הגולן הצליחו שתי חטיבות שריון: חטיבה 7 וחטיבה 188 לבלום שתי דיוויזיות משוריינות ושלוש דיוויזיות חי"ר של הצבא הסורי, ובכך הגיעו להישג יוצא דופן, בין השאר בזכות מעשי גבורה של כוחות קטנים (דוגמת "כוח צביקה") שהצליחו להדוף מאות טנקים סורים. מפקדים בחיל כגון אביגדור קהלני זכו לעיטורים וצל"שים על הקרבות שניהלו כנגד הסורים.

כלקח מקרבות השריון במלחמת יום הכיפורים ננקטו מספר צעדים: בראש ובראשונה, פותח טנק המרכבה הראשון, שבניגוד לטנקים אחרים בעולם, תכנונו נתן דגש על שרידות צוות הטנק. פיתוח נוסף היה המיגון הריאקטיבי שהקטין את האיום הנשקף לטנקים מטילי נ"ט בעלי מטען חלול. יתר על כן, אמצעי ראיית לילה הוכנסו לשימוש צוותי טנקים, במטרה להקל על הלחימה גם בלילה ונרכשו מסוקי קרב, דוגמת מסוקי הקוברה והדיפנדר ששולבו בהמשך בלחימת השריון.
ממוזער|250px|מבצע צוק איתן: טור שריון של חטיבה 401 הכולל טנקי מרכבה סימן 4מ ודחפורי D9 משוריינים.
בטנק המרכבה נעשה שימוש פעיל במלחמת לבנון הראשונה וכל האמצעים שהוזכרו לעיל, הקלו על הלחימה והטו את הכף לטובת צה"ל. כדוגמה לתרומה הרבה של הטכנולוגיה לשרידות צוותי הטנקים במלחמה זו, ניתן להזכיר מקרה שבו צוות של טנק מרכבה שרד פגיעה של לפחות ארבעה טילי נ"ט.

כוחות שריון השתתפו גם במלחמת לבנון השנייה. טרם המלחמה הצטייד חזבאללה בטילי נ"ט מתקדמים כגון מטיס-M ו-קורנט שהסבו פגיעות לטנקי המרכבה של צה"ל. מהלקחים שהופקו לאחר המלחמה עולה כי אי-השימוש במדוכות עשן ואופן ההפעלה של כוחות השריון, שלא על פי תורת הלחימה של החיל, היו מהגורמים לפגיעות בטנקים. עוד נטען כי בשל מגבלות תקציב הופחתו האימונים ובכך נפגעה כשירות הלוחמים לפני המלחמה. עם זאת, מתוך 51 הפגיעות של טילי נ"ט בטנקים, רק 24 חדרו אל תא הלחימה – האחוז הנמוך ביותר בכל מלחמות ישראל. בעקבות המלחמה הוחלט להצטייד במערכת הגנה אקטיבית מעיל רוח.

חיל השריון השתתף גם במבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן בהם ספג רק מעט אבדות לעומת מחבלים רבים שנהרגו על ידי הטנקים. במבצע צוק איתן השתתפו לראשונה טנקי מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח". המערכת רשמה הצלחה רבה כאשר יירטה את כל האיומים – רקטות נ"ט (כולל רקטות RPG-7 תקניות) וטילי נ"ט (כולל טיל הקורנט הרוסי המתקדם) – שנורו לעבר הטנקים. מערכת השליטה והבקרה הדיגיטלית צי"ד ופגזי הכלנית והחצב אפשרו השמדה יעילה של מטרות אויב והריגת מאות מחבלים על ידי הטנקים. בזכות טכנולוגיות אלה הפך השריון לאחד הכוחות המובילים בתמרון הקרקעי, כאשר הוא מופעל בצוותי קרב חטיבתיים בשילוב כוחות הנדסה קרבית ולוחמי חי"ר.

במהלך מלחמת חרבות ברזל היה חיל השריון לכוח מכריע במיוחד בתמרון לתוך רצועת עזה. בשל אתגרי הלחימה הרב זירתית שנכפתה על ישראל, בוטלה בנובמבר 2023 מכירה של כ-200 טנקי מרכבה מסימן 2 ו-3 שהוצאו משירות, בשל היכולות שהוכיח השריון במהלך הלחימה הדרג הבכיר החליט להרחיב את סדר הכוחות ("הסד"כ") של חיל השריון לאחר שנים של קיצוצים וסגירת חטיבות.

 חטיבות חיל השריון 
 חטיבות חיל השריון תג שם מספור יחידת אם פיקודגדודים הערותחטיבות סדירות מרכז|47px עוצבת סער מגולן 7 עוצבת געש פיקוד הצפון75 (רומח), 77 (עוז), 82 (געש), 603 (להב) (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 4מ 400 מרכז|47px עוצבת ברק 18853 (סופה), 71 (רשף), 74 (סער), 605 (המח"ץ) (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 4מ מרכז|47px עוצבת עקבות הברזל 401 עוצבת הפלדה פיקוד הדרום9 (עשת), 46 (שלח), 52 (הבוקעים), 601 (אסף) (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 4מ, בהסבה למרכבה סימן 4 ברקחטיבות ההכשרה מרכז|47px עוצבת בני-אור 460 עוצבת אדום פיקוד הדרום195 (אדם), 196 (שחק), 198 (עזוז), 330, 532 (שלח), 614 (היובל) (גדחה"ן), פלס"ר 460 החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 4א ו-4בהחטיבה מהווה גם את בית-הספר לשריון (ביסל"ש)חטיבות המילואים מרכז|47px חטיבת קרייתי 4 עוצבת המפץ פיקוד הצפון7016, 7421, 9218, 7071 (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגמים מרכבה סימן 4 מרכבה סימן 3 מרכז|47px חטיבת הזקן 8 עוצבת הגליל89, 121, 129 החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 ב"ז מרכז|47px חטיבת הראל 10 עוצבת סיני פיקוד הדרום360, 363, 429, 924 (גדחה"ן)החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 ב"ז מרכז|47px חטיבת המחץ 1479, 87, 184, 271 (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 מרכז|47px עוצבת ראם 179 עוצבת הבזק פיקוד מרכז 7029, 8104, 8130, 710 (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 ב"ז מרכז|47px חטיבת אגרוף הברזל 205 עוצבת המפץ פיקוד הצפון9206, 9212, 9215 החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 ב"ז מרכז|47px עוצבת יפתח 679 אוגדת הבשן8108, 8112, 9232, 9227 (גדחה"ן) החטיבה מצוידת בטנקים מדגם מרכבה סימן 3 ב"ז

חטיבות שפורקו
לאורך שנות החיל חטיבות שריון רבות פורקו, כאשר לעיתים הן משולבות בחטיבות קיימות.
 חטיבות חיל השריון אשר פורקו תג שם מספור הערות שנת הקמה שנת פירוקמרכז|47pxחטיבת יפתח576במקור חטיבת חי"ר 11, לאחר פירוקה הוקמה מחדש כחטיבת חי"ר בעוצבת הבזק1968–19692014 מרכז|47px עוצבת אגרוף ורומח 27 חטיבה 264, חטיבה 60, חטיבה 2042014 מרכז|47px עוצבת הבזקה 130 חטיבה 767 2014 מרכז|47px עוצבת כוכב האור 189 1992 מרכז|47px עוצבת יש"י 211 חטיבה סדירה 1992 מרכז|47px עוצבת הסוס הדוהר 217 חטיבה 520, חטיבה 645, חטיבה 277 2004 מרכז|47px עוצבת מרכבות האש 2632014 מרכז|47px חטיבה 265 2651985 מרכז|47px עוצבת ירושלים 274 חטיבה 6911986 מרכז|47px עוצבת קרני האש 278 מוזגה עם חטיבה 142014מרכז|65x65 פיקסליםחטיבה 2922921977 מרכז|47px חטיבה 320 3201990 מרכז|47px עוצבת אורנים 330 קיבלה את השם ואת המספר של חטיבה 14 ב-19901990 מרכז|47px עוצבת קלע 3952003 מרכז|47px עוצבת הצבאים 3992003 מרכז|47px חטיבת הצליחה 4211986 מרכז|47px עוצבת בני חיל 454 חטיבה 844. ביסל"ש (בה"ד 5), התמזגה עם חטיבה 460.2009 מרכז|47px עוצבת כפיר 500 חטיבה סדירה2003 מרכז|47px חטיבת עציון גבר 5501991 מרכז|47px עוצבת נתיבי האש 600 חטיבה 177, חטיבה 5192014 מרכז|47px עוצבת חץ 6402005 מרכז|47px עוצבת בני רשף 6562004 מרכז|47pxעוצבת מרכבות הברזל670 חטיבה 459 2000 מרכז|47px חטיבת עשת  767 חטיבה 1302004 מרכז|47px עוצבת לביא 8202004 מרכז|47px חטיבת מרכבות הפלדה 8472020 מרכז|47px עוצבת אדירים 8891986 מרכז|47px עוצבת כוכבי האש 896 מוזגה עם חטיבה 14 בשנת 2004 2004 מרכז|47px עוצבת השחר 943 2004

 אוגדות משוריינות 
תגי אוגדות משוריינות קיימות:

תגי אוגדות משוריינות שפורקו:

 יחידות נוספות 
בחיל השריון יש יחידות נוספות המיועדת לסייע לכוח המתמרן המרכזי:
 גדוד ניר 843
 יחידת מלך האריות
 פלוגות חשיפה תקיפה

 יחידות שריון מחוץ לחיל 
 פלוגת פרא – כפוף לחיל הגנת הגבולות.

 יחידות נוספות תחת פיקוד חיל השריון  
 היחידה הרב ממדית

 יחידות עבר 
 פלוגות מסייעת שריון:
 חטיבה 401
 מסייעת 9:מסייעת "נץ".
 מסייעת 46:מסייעת "הדורסים".
 מסייעת 52:מסייעת "אלפא".
חטיבה 188
 מסייעת 53:"אלון".
 מסייעת 71:"נחשול".
 מסייעת 74:"טיטאן".
 חטיבה 7
 מסייעת 75:מסייעת "נשר".
 מסייעת 77:מסייעת "יגואר".
 מסייעת 82:מסייעת "ברק
 פלוגת סיור בשריון:
 פלס"ר 7
 פלס"ר 401
 פלס"ר 188 (במילואים)
 פלס"ר 14 (במילואים)
 פלס"ר 460 (במילואים)
 גדוד שריון פיקודי (ר"ת: גש"פ)
 גש"פ 181 (פיקוד הצפון)
 גש"פ 182 (פיקוד המרכז)
 גש"פ 226 (פיקוד הדרום)
 יחידה 88 (דב לבן)
 יחידת עוף החול
 פלוגת הטנקים הסודית בירושלים

 הכשרה 
ממוזער|לוחמי שריון באימון, אוגוסט 2023
אורך הכשרת לוחם בחיל השריון הוא מסלול בן 8 חודשים המורכבים משלב הטירונות ושלב האימון המתקדם (הצמ"פ) כאשר בסופו, הטירון מווסמך כלוחם חיל השריון ומצטרף לשורות חטיבות החיל השונות.

 שלב הטירונות 
הטירונות אורכת לרוב ארבעה חודשים, במהלכם מוכשר הלוחם גם במקצועות החי"ר וגם למקצוע השריונאי. בתחילה יעבור הטירון אימונים בנשק קל, שדאות, אימוני חי"ר למיניהם, הגשת עזרה ראשונה וכושר גופני.

לאחר שלב הטירונות החיילים משובצים לאחד משלושת מקצועות הצוות; תותחן, טען-קשר או נהג. בשלב המקצועות, אשר נמשך כ-6 שבועות, נלמדים שלושת המקצועות הנ"ל באופן תאורטי ובשילוב תרגולים מעשיים, כל חייל בתחומו. לקראת סוף האימון הבסיסי יעברו הלוחמים מסע כומתה, בסופו יישאו בגאווה את הכומתה השחורה. בנוסף בסיום הטירונות יתקיים טקס ההשבעה בלטרון, בנוכחות ההורים והמשפחה. לאחר פרק הטירונות יעברו הלוחמים העתידיים לאימון המתקדם - הצמ"פ.

 שלב האימון המתקדם- צמ"פ 
שלב הצמ"פ הוא קיצור של צוות, מחלקה, פלוגה והוא נמשך כארבעה חודשים. בצמ"פ החיילים מתאמנים בלחימה כיחידת צוות אחת בטנק וכחלק ממסגרת מחלקתית ופלוגתית.

בתום הצמ"פ מוכשר לוחם השריון לרובאי 05 ומוענקת לו סיכת לוחם השריון, אשר נקראת צפרגול. הטובים ביותר יעברו ישירות אל קורס מפקדי הטנק (קמ"ט) ושאר הלוחמים ישתבצו בגדודי השריון המבצעיים של החטיבות.
ממוזער|לוחמי שריון באימון, אוגוסט 2023

 לאחר הסמכת לוחם 
 קורס מפקדי טנקים (מט"ק) 
קורס מפקדי הטנקים נמשך כארבעה חודשים, ובו החניך לומד את שאר המקצועות הקיימים בטנק בנוסף למה שלמד במסלול. כמו כן, הוא לומד את תפקיד מפקד הטנק ומתמקצע בעקרונות השליטה, הניווט והערכת המצב. הקמ"ט הוא בין הקורסים היוקרתיים בצה"ל לדרגת הסמל, מפקד הכיתה.

בסיום הקורס יזכה חניך הקמ"ט בסיכת המט"ק (מפקד הטנק) ומעתה הוא מפקד לכל דבר בצה"ל ובחיל השריון. המפקדים הטריים ממוינים לארבעה מסלולי המשך:
 פיקוד במסלול הכשרה (מפקדי טנק בטירונות, בצמ"פ)
 פיקוד בפלוגות המבצעיות בחיל
 מפקדים בקורס הקמ"ט עצמו (מפקדים אלו מכונים "גננים", בדומה ל"מודרכים" בחי"ר)
 קורס קציני שריון- יציאה ישירה אל בה"ד 1 במגמת להב ולאחר מכן השלמה חיילית.

 קורס קציני שריון 
קורס קציני השריון נמשך כ-7 חודשים: 3 חודשים של קורס קציני יבשה ועוד 4 חודשים של השלמה חילית. במהלכו לומדים החניכים לפקד על מחלקת טנקים בשיתוף פעולה הדוק עם יחידות שדה אחרות של צה"ל (חי"ר, תותחנים, הנדסה), הם ילמדו ניווט וטקטיקות לחימה ברמה גבוהה. בסיומו מוענקות לחיילים דרגות סג"ם. בתום הקק"ש משתבצים הקצינים אל אחת מהאפשרויות הבאות:
 מפקד מחלקה בפלוגות המבצעיות בחטיבות ובגדודים 7, 188, 401.
 מפקד מחלקה בהכשרה (טירונות, צמ"פ, קמ"ט).
 מפקד מחלקה בהשלמה חיילית של צוערי קורס קציני השריון בשזפון.

אמצעי לחימה

ממוזער|300px|מרכבה סימן 4 של חיל השריון מבצע ירי בתותח 120 מ״מ
ממוזער|300px|טנקים מדגם מרכבה סימן 4 של חיל השריון
ממוזער|300px|טנק מדגם מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח", נמצא בשימוש חטיבה 7 חטיבה 401 וחטיבה 188 של חיל השריון
ממוזער|300px|טנק מדגם מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" – זהו הטנק המתקדם ביותר בשירות צה"ל
ממוזער|300px|טנק מרכבה סימן 3 ב"ז מהווה כיום את עיקר צי הטנקים של חיל השריון הישראלי. נמצא בשימוש חטיבות מילואים בלבד. בתמונה: מרכבה סימן 3ד מ-2019.
ממוזער|300px|תמונת פרופיל מ-2019 של טנק מדגם מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח".
ממוזער|מפגש קציני שריון ראשי לדורותיהם אצל הקשנ"ר דאז, תא"ל הישאם אבראהים, מאי 2023. שורה ראשונה (קדמית) מימין לשמאל: תא"ל יצחק רבין, תא"ל דוביק טל, תא"ל אגאי יחזקאל, תא"ל עפר צפריר; שורה שנייה: תא"ל גיא חסון, אלוף סמי תורג'מן, תא"ל יגאל סלוביק, אלוף אמנון רשף, תא"ל אביגדור קליין, אלוף אודי שני, תא"ל הישאם איברהים|450x450px
בתחילת דרכו, צה"ל לא רכש טנקים באופן מסודר אלא קיבץ טנקים מיושנים בדרכים לא-דרכים, עקב מגבלות מדיניות וחוסר ניסיון של צבא שרק נולד. כתוצאה מכך נוצר מצב בעייתי של ריבוי דגמי טנקים. המגוון הרחב הקשה על תחזוקת וחימוש הטנקים וגרם לבעיות בשיתוף כל הכלים במערכות הקרב.

עד סמוך למבצע קדש סוג הטנק היחיד של חיל השריון היה השרמן (מאוחר יותר שודרג לסופר שרמן) שצוותו כלל 5 לוחמים (מפקד, תותחן, טען-קשר, נהג ומיקלען). סמוך למבצע קדש הגיעו טנקי AMX-13 הצרפתיים שהיו טנקים קלים, ובין השאר, סייעו לצנחנים בקרב המיתלה. שני דגמים אלו יצאו משירות לאחר מלחמת ששת הימים.
לפני מלחמת ששת הימים נקלטו טנקי M48 פטון האמריקאיים והצנטוריון הבריטי.

לאחר מלחמת ששת הימים קלט צה"ל את טנקי המגח, שכבר אז נחשבו למיושנים מול צבאות ערב, שהחלו מצטיידים באותו זמן בטנקי T-62.

חלק מטנקי השלל ממלחמת ששת הימים היו טנקים סובייטיים מדגמי T-54 ו-T-55 שהוכנסו לשימוש מבצעי בצה"ל ונקראו "טירנים".

ניסיון לרכוש מבריטניה את טנק הצ'יפטיין לא יצא לפועל בגלל לחץ ערבי וכתוצאה מכך הוחלט על פיתוח טנק תוצרת ישראל. ב-1970 החל משרד הביטחון לפתח את טנק המרכבה והדגם הראשון שלו, מרכבה סימן 1, נכנס לשירות ב-1980. הטנק ערך טבילת אש במלחמת לבנון שבמהלכה התגלו כשלים הנדסיים במערכת בקרת האש שלו, אך למרות זאת נחשב להצלחה. בעקבות זאת הוחלט על המשכת פיתוח סדרת המרכבה שהפכה לטנק המערכה העיקרי של צה"ל בשנות ה-2000. במהלך האינתיפאדה השנייה פעלו טנקי מגח 6 ו-7 לצד טנקי מרכבה סימן 2 ומרכבה סימן 3 ב"ז שהוסבו ללוחמה בשטח בנוי. בשנים 2003–2004 הוצאו טנקי המגח משירות סדיר והוחלפו בטנקי מרכבה סימן 4 שהוכיחו את יעילותם בלחימה ברצועת עזה. ב-2009 החל חיל השריון בקליטת טנקי מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית "מעיל רוח" ובסוף 2012 הוסבו כל טנקי חטיבה 401 לטנקי מרכבה סימן 4מ. ב-2014 החלו בהסבת חטיבה 7 מטנקי מרכבה סימן 2 לטנקי מרכבה סימן 4מ גם כן, וזאת הסתיימה ב-2016. ב-2019 הוסבה חטיבה 188 למרכבה סימן 4מ 400 וב-2023 קלטה חטיבה 401 את הדגם המתקדם ביותר – מרכבה סימן 4 ברק – שעתיד להיכנס לכלל החטיבות הסדירות ולהחליף את הטנקים הקיימים שיועברו למילואים.

כיום מפעיל חיל השריון טנקי מערכה על טהרת סדרת המרכבה: ארבע חטיבות סדירות של מרכבה סימן 4מ ומרכבה סימן 4 ברק (הטנק המתקדם ביותר בחיל ואחד המתקדמים ביותר בעולם), חטיבות המילואים מפעילות טנקי מרכבה סימן 3 ב"ז (שדרוג של מרכבה סימן 3), ומרכבה סימן 4. הטנקים חמושים בתותח תע"ש 120 מ"מ שיורה מגוון פגזים, בהם חץ-ח"ש, חלולן, כלנית 120 מ"מ (רב-תכליתי) וחצב 120 מ"מ (נגד מבנים וחי"ר מבוצר). בנוסף הטנקים חמושים במקלעי מאג 7.62 מ"מ, מקלעים כבדים M2 בראונינג 0.5 ומרגמות 60 חש"ן.

פלוגות הסיור (פלס"ר שריון) והפלוגות המסייעות (פלמ"ס, מסייעת שריון) מפעילים אמצעי לחימה נוספים בהם רובי M16 ו-M4A1, מקלעי נגב ומאג, רכבי HMMWV, נגמ"שים ומרגמות כולל מרגמת קשת 120 מ"מ.

מפקדי החיל
שםתקופת כהונההערות אלוף יצחק שדה  פברואר 1948–מאי 1948  ראש שירות המשוריינים סגן-אלוף שאול יפה  13 בפברואר 1950–יולי 1950  אלוף-משנה משה מונדק בר-תקווה  10 באוגוסט 1951 – 22 בדצמבר 1953 מפקדי גייסות שריון אלוף-משנה יצחק פונדק  22 בדצמבר 1953 – 24 ביולי 1956  מפקד גֵיסות השריון הראשון אלוף חיים לסקוב  24 יולי 1956 – 9 בנובמבר 1956  לימים הרמטכ"ל ה-5; במהלך מלחמת סיני פיקד על אוגדה 77 אלוף מאיר זורע  9 בנובמבר 1956 – 23 בדצמבר 1956  אלוף-משנה אורי בן ארי  23 בדצמבר 1956 – 21 ביולי 1957  אלוף חיים בר-לב  21 ביולי 1957 – 25 ביוני 1961  לימים הרמטכ"ל ה-8 ושר המשטרה אלוף דוד אלעזר  25 יוני 1961 – 2 בנובמבר 1964  לימים הרמטכ"ל ה-9 אלוף ישראל טל  2 בנובמבר 1964 – מרץ 1969  אבי פרויקט טנק המרכבה; במהלך מלחמת ששת הימים פיקד על אוגדה 84 אלוף-משנה מנחם (מנדי) מרון  יוני 1967  קצין השריון הראשי במינוי חירום במהלך מלחמת ששת הימים. לימים ראש מה"ד אלוף אברהם אדן  מרץ 1969 – ינואר 1974  מפקד גיסות השריון; במלחמת יום הכיפורים פיקד על אוגדה 162 תת-אלוף מרדכי צפורי  אוקטובר–נובמבר 1973  קצין השריון הראשי במינוי חירום במהלך מלחמת יום הכיפורים אלוף משה פלד  ינואר 1974 – ינואר 1979  לימים מנכ"ל רפא"ל ויו"ר יד לשריון אלוף אמנון רשף  ינואר 1979 – פברואר 1982  אלוף משה בר כוכבא  פברואר 1982 – אוגוסט 1983  מפקד גייסות השריון, בעל עיטור העוז; מפקד גיס 479 במלחמת לבנון הראשונהקציני שריון ראשיים תת-אלוף עמי מורג  אוקטובר 1981 – יוני 1982  קצין שריון ראשי, בעל עיטור המופת תת-אלוף גדעון אבידור  יוני 1982 - אוגוסט 1983  מינוי חירום כקצין שריון ראשי במלחמת לבנון הראשונה תת-אלוף עמוס כץ  אוגוסט 1983 – יולי 1986  בעל עיטור המופת תת-אלוף יוסי בן-חנן  יולי 1986 – יוני 1990  לימים אלוף, בעל עיטור העוז תת-אלוף יצחק רבין  יוני 1990 – יוני 1993  תת-אלוף אמי פלנט  יולי 1993 – יולי 1995  בעל עיטור העוז תת-אלוף דוביק טל  יולי 1995 – ספטמבר 1997  תת-אלוף מאיר גחטן  ספטמבר 1997 – מאי 2000  תת-אלוף אודי שני  מאי 2000 – יולי 2001  לימים ראש אגף התקשוב תת-אלוף אביגדור קליין  אוגוסט 2001 – ינואר 2004  תת-אלוף סמי תורג'מן  ינואר 2004 – ספטמבר 2005  לימים מפקד זרוע היבשה תת-אלוף חלוצי רודוי  ספטמבר 2005 – יולי 2008  תת-אלוף אגאי יחזקאל  יולי 2008 – אפריל 2010  תת-אלוף יגאל סלוביק  אפריל 2010 – יולי 2012  תת-אלוף עפר צפריר  יולי 2012 – יולי 2013  תת-אלוף שמואל אולנסקי  יולי 2013 – יוני 2016  תת-אלוף גיא חסון  יוני 2016 – אוקטובר 2019  תת-אלוף אוהד נג'מה  אוקטובר 2019 – 4 באוגוסט 2022 תת-אלוף הישאם אבראהים4 באוגוסט 2022 – 5 בדצמבר 2023 קצין השריון בתחילת מלחמת חרבות ברזל תת-אלוף אוהד מאור5 בדצמבר 2023–  נכנס לתפקידו באמצע מלחמת חרבות ברזל
בשנים 1954–1983 הייתה מפקדת גֵיסות השריון גם מפקדת פיקוד ייעודית האחראית לעוצבות המשוריינות בצה"ל, ליחידות חיל השריון וליחידות של חילות אחרים שהם חלק אורגני בעוצבות השריון. מפקד גיסות השריון באותה תקופה שימש הן מפקד הפיקוד הייעודי הן קצין השריון הראשי, האחראי לתורת הלחימה, לאמצעי הלחימה, לארגון כוח האדם בחיל ולהדרכתו. עם הקמת מפקדת חילות השדה (מפח"ש) בשנת 1983 הופרדו התפקידים.

במהלך מלחמות ישראל שימשה מפקדת גייסות השריון כאוגדה וגיס: במלחמת סיני הייתה המפקדה בסיס לאוגדה 77, במלחמת ששת הימים הייתה אוגדה 84, במלחמת יום הכיפורים שימשה כאוגדה 162 ובמלחמת לבנון הראשונה שימשה כמפקדת גיס 479. במקביל נערכו מינויי חירום לתפקיד קצין השריון הראשי.

ראו גם
 פלס"ר שריון
 יד לשריון
 טנקים בשירות צה"ל

לקריאה נוספת
 עמיעד ברזנר, ניצני השריון, תל אביב: מערכות, 1995 
עמיעד ברזנר, סוסים אבירים, תל אביב: מערכות, 1999 
עמיעד ברזנר, אש לפניו תלך, בן-שמן: מודן, 2017 

קישורים חיצוניים


 אתר חיל השריון, אתר צה"ל
 הדף של חיל השריון באתר זרוע היבשה – אתר זרוע היבשה




 קיבלו שריון, אתר זרוע היבשה, 15 במרץ 2015
 נגה ברנדר, נעמה זלצמן, יעל הרשקו, הנה באים השריונרים, מערכת אתר צה"ל, 2017
 מי צריך טנקים?, הוצאת מערכות, אוגוסט 2020

 59 שנים להקמת הקמת מפקדת גיסות השריון, אל"ם (במיל') שאול נגר, כתבה באתר אינטרנט של יד לשריון, 22 ביולי 2019
  אל"ם (מיל') יוסי תורג'מן, תפקידו של חיל השריון במלחמה הנוכחית, אתר מערכות, 2023
 תמונות:
  תמונות של חוד החנית של חיל השריון, פליקר
  נחמיה גרשוני, יום כשירות שריון 27 באוקטובר 2008 – תמונות של הטנקים בפעולה, בעת ירי ובביצוע פעילויות שונות מתחרות "יום כשירות שריון"
 , תמונות מתרח"ט 188, פורום "צבא וביטחון" באתר פרש
 , תמונות של תרגיל המשלב שריון, הנדסה, חי"ר ומסוק יסעור, פורום "צבא וביטחון" באתר פרש
 סרטוני וידאו:
  טקס סיום קורס קציני שריון, 1965, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
  טקס סיום טירונות שריונאים 1969, יומני גבע, נובמבר 1969 (התחלה 1:47) ()
  תרגיל חיל השריון בשטח הררי, במעמד משה דיין וחיים בר-לב, סרטי גבע (בפולנית), ארכיון שפילברג, אוקטובר 2017 (התחלה 7:45)

אתר המורשת של חטיבה 7

הערות שוליים

*
שריון, חיל