נח"ל

שמאל|ממוזער|250px|קיר "יזכור" באתר ההנצחה לחללי הנח"ל וחיל החינוך
שמאל|ממוזער|250px|לא נכוף הראש בסער
ממוזער|שמאל|100px|בול הנח"ל
נוער חלוצי לוחם (בראשי תיבות: נח"ל) הוא מסגרת בצה"ל דרכה מתגייסות יחד קבוצות של תנועות וארגוני נוער (הנקראות גרעין נח"ל) ובאמצעות המסגרת שומרים על שלמות הקבוצה ומשלבים בין משימה צבאית לבין משימה לאומית, כיום בתחומי החינוך וההתיישבות.

במקור היה הדגש על משימה התיישבותית ומאז שנות ה-90 הסיט הנח"ל את משימתו המרכזית לעשייה חינוכית בקהילה.

ב־1982 הוקמה חטיבת הנח"ל כחטיבת חי"ר על בסיס בני נח"ל. משנות התשעים נקלטו בחטיבה חיילים ללא שיוך לנח"ל.

היסטוריה
הנח"ל נוסד באישורו של דוד בן-גוריון ב-19 באוגוסט 1948 כמענה לפניית תנועות הנוער הציוניות ב-10 באוגוסט 1948, בו ביקשו ליצור מסגרת צבאית בה ישרתו חברי גרעיני הכשרה כקבוצה ולא יופרדו זה מזה. חששן של תנועות הנוער נולד כתוצאה מגיוס המוני של בני 17 לאימון צבאי מרוכז במסגרת הגדנ"ע במהלך ההפוגה הראשונה במלחמת העצמאות ביוני 1948, במטרה להכין עתודה שתוכל להתגייס באופן מיידי אם יורע המצב בחזיתות. היענות בני הנוער הייתה גדולה ותנועות הנוער חששו מהתפזרות הגרעינים ההתיישבותיים במסגרת נטולת רעיונות חלוציות. תנועות השומר הצעיר והמחנות העולים סירבו בתחילה להצטרף להסדר של הנח"ל מחשש שהוא יפגע בגרעיני ההכשרה שלהם וישמש תחליף לפלמ"ח אותו ביקש בן-גוריון לפרק.

ב־12 בספטמבר 1948 הוציא הרמטכ"ל יעקב דורי פקודה להקמת נח"ל. בעקבות כך חוילו הגדנ"עים שהיו באימון, והקומה פלוגת הנ"חל הראשונה, פלוגה א', בפיקוד שמואל תג'ר אבי־עד, והיא כללה חמישה גרעינים או מחלקות של תנועות הצופים, התנועה המאוחדת (שני גרעינים, אחד מהם המכבי הצעיר), הנוער העובד ובני עקיבא.

חיילי הנח"ל עברו אימונים של כחודשיים עד שלושה חודשים, ולאחר מכן יצאו לתשעה חודשים ליישובי ספר למלא תפקידים צבאיים, לעבוד בחקלאות ולהשלים את הכשרתם המשקית. בתחילת 1949 קיים הגדנ"ע מסלול דומה לחיילי גח"ל. במהלך שנת 1949 נלקחו פלוגות של הנח"ל למשימות שונות כמו סלילת כביש בין סדום ועין גדי והכשרת אילת להתיישבות. התקווה הייתה שלאחר שנת השירות בנח"ל, יוצאי הנח"ל יישארו להתגורר ביישובי הספר, אולם תקווה זאת לא התגשמה ורוב יוצאי הנח"ל עזבו את יישובי הספר, לעיתים מיד לאחר תום שנת השירות ולעיתים מספר שנים לאחר מכן. ההערכה היא שרק כ-35% מיוצאי הנח"ל נותרו בהתיישבות.

לאחר חקיקת חוק שירות ביטחון בספטמבר 1948, בו הוקצה פרק נרחב לשירות במשקים, הופרד הנח"ל מהגדנ"ע. ב־24 בנובמבר 1949 הוקם הנח"ל כחיל נפרד, ויצחק פונדק מונה למפקד החיל. ב-5 בדצמבר 1949 הוקמה מפקדת חיל הנח"ל. לאחר מספר שנים החל הנח"ל להקים היאחזויות נח"ל, שהיו מאוכלסות בגרעיניו במהלך שירותם הצבאי. שיטה זו שירתה מקרים רבים של משימות יישוב לאומיות, בשטחים בהם האוכלוסייה היהודית מדולדלת ונחשבו ליעד התיישבות מועדף. בראשית דרכו של הנח"ל, אתרי ההתיישבות המועדפים היו בעיקר בתחומי הנגב, הגליל והערבה. לאחר מלחמת ששת הימים מוקד העניין עבר אל יהודה ושומרון, רצועת עזה, רמת הגולן וסיני. באופן רשמי, היאחזות הנח"ל הראשונה היא קיבוץ נחל עוז, אולם קיימת טענה כי קיבוץ הנח"ל הראשון הוא קבוצת הצופים ז', שהתיישבה על גבעת תל-אל-קאסר (כעת קיבוץ תל קציר), ב-6 בנובמבר 1949. נח"ל עוז הוקם בשנת 1951 מול רצועת עזה.

יחידת קדם – 101 הייתה יחידה ללא שם מהגדוד הראשון של הנח"ל, שפעלה משנת 1950 עד 1953. עיקר פעילותה במתארי פשיטה ומארב מעבר לקווי האויב הירדני והמצרי. מפקד היחידה היה דב רובין, פעלה לפני ה-101 במשימות דומות. היחידה ביצעה עשרות רבות של פעולות שלא פורסמו (להוציא פרסום בעיתונות מעת לעת), אי הפרסום היה בהנחיית ראש הממשלה דוד בן-גוריון: להתנער מהפעולות של היחידה ולא לקחת עליהן אחריות מדינית.

במהלך מלחמת סיני ב־1956 השתתפו שני גדודי נח"ל תחת פיקוד חטיבה 99.

בשנת 1960 הקים ניסים בנימין בהיותו מנהל מחלקת הנוער בקואופרציה את "הנחל התעשייתי", גרעיני נח"ל שנועדו להקים ולשלב חיילים משוחררים במפעלי התעשייה המתקדמת בארץ ישראל. בשנת 1964 קוצר שירות החובה בצה"ל. חיילי הנח"ל המשיכו לשרת שנתיים וחצי בשירות חובה וחיילות שירתו במשך שנתיים, 4 חודשים יותר משירות החובה הכללי שהיה נהוג באותה עת.

לאחר מלחמת יום הכיפורים בוצעה הסבה של חיילי נח"ל רבים לשריון. ביוני 1976 הוקמו גדודי הבט"ש 931 בפיקוד צפון ו־932 בפיקוד המרכז.

במהלך מלחמת שלום הגליל ב-1982 הוקמה חטיבת הנח"ל (חטיבה 933) כיחידה נפרדת מפיקוד הנח"ל. חטיבת הנח"ל כוללת את בני הגרעינים כמו גם חיילים שאינם שייכים לגרעין כלשהו ומכונים "נח"ל בקו"ם" (או "בקו"מוסטים"). בתחילת שנות ה-90 גדל חלקם היחסי של חיילי הנח"ל שאינם בני גרעינים, אולם בשנים האחרונות מגמה זו מתהפכת, וחלקם של בני הגרעינים בחטיבה ובתפקידים שונים בחיל החינוך עלה.

בשנות ה-90, העביר הנח"ל את עיקר המשקל של פעילות גרעיניו למשימות חינוכיות בקהילות אזרחיות שונות, זאת סביב הקמתן של תנועות בוגרים בתנועות הנוער המהוות את מרבית המתגייסים למסלול. תנועות הבוגרים סימנו מפנה בתפיסת ההגשמה בתנועות – מהגשמה התיישבותית להגשמה חינוכית בקהילה, ובהתאם לכך שינה גם הנח"ל את מבנהו. גם היום מהווה הנח"ל כלי להמשך הכשרתן ופעילותן של הגרעינים המשימתיים-תנועתיים בתקופת השירות הצבאי, לפיכך, המסלול בנוי כדי לעודד את המשך קיומו המשימתי של הגרעין גם לאחר תום השירות הצבאי.

כחלק מסגירת פיקוד הגדנ"ע ב־1992 הועבר באפריל 1992 בא"פ גדנ"ע במחנה בית ליד מגדנ"ע לפיקוד הנח"ל.

ב-1995 הוקמו בפרדס חנה אנדרטה ואתר זיכרון לחללי הנח"ל וחיל החינוך. במקום שתוכנן על ידי האדריכל חנן הברון, הוקמו מגדל שבבסיסו לוח זיכרון לנופלים ובו מונצחים 1008 חללי הנח"ל ו-50 חללי חיל החינוך. סביב המגדל יש מבנים בצורת חצי עיגול ובהם אודיטוריום ואולם הנצחה. האתר נראה מהאוויר כסמל הנח"ל – מגל וחרב.

בדצמבר 1996 הועבר בא"ח הנח"ל בתל ערד מאחריות פיקוד הנח"ל לחטיבת הנח"ל.

ביוני 1997 אוחד פיקוד הנח"ל עם חיל החינוך והגדנ"ע. החיל המאוחד נקרא חיל החינוך והנוער, ובראשו עמד מפקד פיקוד הנח"ל האחרון תא"ל רן גלינקא.

בעקבות ארגון מחדש של משרד הביטחון וצה"ל, פיקוד הנח"ל פורק ויחידותיו פוצלו לפיקודים המרחביים ולזרועות. מסלול הנח"ל מנוהל כיום על ידי מדור נח"ל במערך מגן בחיל החינוך והנוער – ברמת רס"ן. אגף הנוער והנח"ל במשרד הביטחון שינה את שמו לאגף הביטחוני-חברתי.

 מסלול גרעיני נח"ל 
גרעין נח"ל הוא מסגרת שיתופית היוצאת מתנועות הנוער וארגוני הנוער ונתמכת על ידי הצבא ותנועות הנוער, במסגרתו בני ובנות הגרעין משרתים בצבא במסגרת הנח"ל בשילוב עם משימות חברתיות. המונח גרעין מקורו בתנועות הנוער בטרם הקמת המדינה. הכוונה לקבוצת שמיניסטים המיועדים להגשמה משותפת בדרך כלל במסגרת התיישבותית, אולם כיום ההגשמה ניתנת במשימות מגוונות בהתאם לצורכי החברה הישראלית ובבסיסה עומדת התפיסה כי הפעולה כקבוצה מהווה כוח משמעותי על פני פעולה של אדם בודד.

השירות בנח"ל מחולק לכמה חלקים: פרק צבאי ראשון ופרק צבאי שני המכונה גם "פרק המשימה הלאומית". סדר הפרקים הוא קבוע, אך ישנם שינויים באורכי זמן של הפרקים בהתאם למחזור הגיוס.מדור נח"ל, חיל החינוך והנוער

עד מתגייסי נובמבר 2022 (לא כולל), היו מבצעים חברי הגרעין (הגברים) גם פרק צבאי שלישי אשר היה מכונה "פרק הבט"ש" (ביטחון שוטף), אולם מאז בוטל הפרק ומשכי השירות בפרק הצבאי הראשון והשני אורגנו מחדש.

 פרק צבאי ראשון 
בני הגרעין במסלול הנח"ל משרתים יחד ביעדי שירות מוגדרים, במטרה לשמר מוקדים חברתיים בכל גרעין:
 גברים בפרופיל לחימה בשירות קרבי במסגרת גדוד 50 (בפלוגה הרובאית או הפלוגה המבצעית או גדוד קרקל (בעבר – נובמבר 2017 ועד נובמבר 2022, גם גדוד ברדלס היווה יעד).
 נשים הבוחרות להיות לוחמות והן בעלות פרופיל מתאים לכך, משרתות כלוחמות בגדוד קרקל, והגברים לצידן.
 תפקידי פיקוד, הדרכה וחינוך – כמפקדות נוער בבסיסי הגדנ"ע (צלמון ושדה בוקר), כמש"קיות הוראה (במסלולים השונים בהתאם לצורכי צה"ל, הנח"ל אף יזם והקים את מסלול "תקומה" במקצוע ההוראה על מנת לתמוך את הקהילות והמפונים במלחמת חרבות ברזל), מ"כית טירונים בבסיסי הטירונות במגל (מחנה 80 וניצנים), מדריכות מוזיאון בבית הפלמ"ח ותפקידי הסברה ביחידות ההסברה הגאוגרפיות של חיל החינוך והנוער.
 תפקידי תומכי לחימה ומעטפת יחידה (התפקידים הורחבו החל מגיוס נובמבר 2024) – מש"קית ת"ש, מדריכת אימון גופני, מדריכת קליעה, תפקידי מטה ביחידה.

ייתכנו שינויים בתפקידים ובמגמות בהתאם לצורכי צה"ל במועד גיוס המחזור.

במסגרת שירותם, זכאים בני אותו גרעין לשרת באותה המחלקה (לוחמים ולוחמות), לקיים מפגשים נח"לאיים כגון: מפגשים ביחידות עם מדריכי הגרעין, סמינרים במהלך סופי שבוע ולהיות מלווים על ידי מדריך הגרעין מתנועת / ארגון הנוער.

במהלך הפרק בוחרים הגרעינים שליחים מתוכם לתפקידי פיקוד, כגון מ"כים ביחידות הלוחמות וקצונה בחיל החינוך והנוער ומגל. הגרעינים מחויבים לשלוח לפיקוד כמות מינימלית מוגדרת (20% גברים ו־15% נשים). חברי הגרעין שיצאו לתפקידים אלו נקראים "אחוזים" ולא ימשיכו לפרק המשימה הלאומית, אך ימשיכו להוות חברים בגרעין ולהשתתף במסגרת המפגשים הנח"לאיים ולהיות מלווים על ידי מדריך הגרעין בתנועה / ארגון.

 פרק צבאי שני – פרק המשימה הלאומית 
בפרק זה מתקבצים כל חברי הגרעין מיעדי השירות השונים ומשרתים תחת יחידת ההכנה לצה"ל במערך מגן – חיל החינוך והנוער. בימי קום המדינה הייתה המשימה הלאומית בעיקר הקמה של יישובים חדשים באזורי פריפריה (באמצעות היאחזויות נח"ל) והרחבה של קיבוצים קיימים. עם השנים, ובהתאם לשינויים שחלו בחברה הישראלית, התחלפה המשימה הלאומית למשימה חינוכית-חברתית בקרב בני ובנות נוער בכל הארץ וכיום מבצעים בני הגרעינים בפרק המשימה משימות חינוכיות-חברתיות בפריפריה החברתית של מדינת ישראל. לאחר ה-7 באוקטובר, פועל הנח"ל על מנת לחזור ולהפעיל גרעיני התיישבות גם במשימות חקלאיות לצד המשימות החינוכיות-חברתיות על מנת לתמוך את הצורך הלאומי.

החיילים מתגוררים בדירות ברשויות מקומיות ואזוריות שונות, בדגש על הפריפריה. משרתים במשימות במסגרות פורמליות כגון: בתי ספר, קידום נוער ועוד ובמסגרות בלתי פורמליות כגון: מועדונים, מתנ"סים, מרכזי נוער, תנועות וארגוני נוער, מרכזי קליטה ועוד. כמו כן, בשנים האחרונות מבצעים חלק מהגרעינים את פרק המשימה בקרב מיעוטים, במשימות חקלאיות, כפרי נוער ועוד.

את חברי הגרעין בפרק המשימה תומכים סגל הפיקוד של יחידת ההכנה לצה"ל בקהילה, רכזי הנוער ברשות המקומית, נציגי תנועת / ארגון הנוער אליה שייך הגרעין ומשרד החינוך – מנהל חברה ונוער.

 תנועות נוער ויציאה לשנת שירות 
 מסלול הנח"ל בתנועות נוער שונות 
מלש"בים המעוניינים לקחת חלק במסלול יכולים לעשות זאת גם דרך יציאה לשנת י"ג. ישנן שנות שירות שמחייבות הצטרפות לגרעין נח"ל כבר בהצטרפות לשנת השירות וישנן כאלה שניתנת האפשרות להצטרף למסלול הנח"ל בזמן שנת השירות. הבחירה במסלול שנת השירות של גרעין נח"ל היא עבור המשכיות המסלול יחד עם החברים למסלול בשירות הצבאי והוא מהווה מסגרת תרומה גדולה יותר. תנועות הנוער המאפשרות יציאה למסלול הנח"ל – קצ"ב, הנוער העובד והלומד, השומר הצעיר, המחנות העולים, מכבי צעיר, מרכז מעשה, תרבות, בני עקיבא, בינ"ה, הצופים, הסוכנות היהודית, התנועה הקיבוצית, דרכים (החלוץ), נוע"ם – נוער מסורתי, השומר החדש, האיחוד החקלאי, הנוער הלאומי-בית"ר איילים, התנועה החדשה וקדמה (התיישבות).

מפקדי הנח"ל לדורותיהם

 מספר שםתפקיד תחילת הכהונה סיום הכהונה הערות 1 סא"ל אלחנן ישימפקד הגדנ"ע 1948 24 בנובמבר 1949 כאשר הנח"ל עוד היה כפוף לפיקוד הגדנ"ע 2אל"ם יצחק פונדקמפקד הנח"ל 24 בנובמבר 1949 1/12/50 - 3אל"ם משה נצרמפקד הנח"ל 1/12/50 פברואר 1954היה גם ראש אגף הנוער והנח"ל במשהב"ט 4אל"ם אהרון דורוןמפקד הנח"ל פברואר 1954 ספטמבר 1956 5אל"ם איתמר בן ברקמפקד הנח"ל 1 בספטמבר 1956 דצמבר 1958 6אל"ם אהרן אבנוןמפקד הנח"ל דצמבר 1958 ספטמבר 1960 7אלוף שמואל אילמפקד הנח"ל ספטמבר 1960 פברואר 1964  8תת-אלוף יהונתן דותןמפקד הנח"ל פברואר 1964 ספטמבר 1966 9אל"ם צבי שמאלימפקד הנח"ל אוגוסט 1966 יולי 1969 10אל"ם צבי לבנוןמפקד הנח"ל יולי 1969 אוגוסט 1972 11אל"ם אשר דרמפקד הנח"ל אוגוסט 1972 ינואר 1975 בעל עיטור העוז וצל"ש אלוף 12אל"ם רענן שרירמפקד הנח"ל ינואר 1975 ספטמבר 1978 יו"ר העמותה להנצחת חללי הנח"ל ומורשת הנח"ל 13אל"ם גבי מגלמפקד הנח"ל ספטמבר 1978 אוגוסט 1980 14תא"ל אמנון אשכולמפקד הנח"ל אוגוסט 1980 יולי 1984 בעל עיטור המופת 15תא"ל יורם גלבועמפקד הנח"ל יולי 1984 אוגוסט 1987 16תא"ל בנצי ויינרמפקד הנח"ל אוגוסט 1987 אפריל 1990 17תא"ל מנחם זטורסקימפקד הנח"ל אפריל 1990 אוגוסט 1995 בעל עיטור העוז ממבצע "אביב נעורים" 18תא"ל רן גלינקאמפקד הנח"ל אוגוסט 1995 יוני 1997 מפקד פיקוד הנח"ל האחרון; ביוני 1997 אוחד הפיקוד עם חיל החינוך וגלינקא מונה לקצין חינוך ראשי 19אל"ם אביעזר סגלמפקד הנח"ל 1997 1998 20אל"ם שרון דוידוביץ'מפקד מרכז נח"ל 1998 2001 21אל"ם עופר אופירמפקד מרכז נוער ונח"ל 2002 2003 22אל"ם זאב שרונימפקד מערך מג"ן 2003 2007לימים מנהל מערך ההסברה של נתיבי ישראל 23רס"ן יואל לוירמ"ד נח"ל וסגן מפקד המערך 2007 2020 ב־2015 הוצמד לרמ"ד נח"ל "כובע" סגן מפקד המערך24רס"ן אלה מעוזרמ"ד נח"ל וסגן מפקד המערך2020202325רס"ן טל מאיררמ"ד נח"ל וסגנית מפקדת המערך2023202326רס"ן יואל לויממלא מקום רמ"ד נח"ל20232025במילואים, תפקיד הסגן הופרד מרמ"ד נח"ל כבעבר27רס"ן תמיר בן דודרמ"ד נח"ל ומשימות לאומיות2025

 נח"ל אפריקה 

בשנות ה-60 התקיים פרויקט סיוע ישראלי למדינות מתפתחות, באפריקה, אסיה ודרום אמריקה, בעזרתו של חיל הנח"ל. הסיבות להקמת פרויקט זה, היו בין השאר ניסיון ליצור אזורי השפעה במדינות הגובלות והקשורות בקשרים מדיניים עם מדינות שהיו בעימות ישיר עם ישראל. פרויקט זה סייע ביצירת תדמיתה הבין-לאומית של מדינת ישראל, ופתח פתח לשיתופי פעולה כלכליים וביטחוניים.

תחילת הפרויקט היה בגינאה. ג'ון טאטגה, מזכ"ל האיגודים המקצועיים במדינה גילה התעניינות בחיל הישראלי ובשיטותיו להפרחת השממה, ולאחר משא ומתן נשלחה לגינאה משלחת בת ארבעה קציני נח"ל ישראלים שסייעו להקמת יחידות דומות בצבא הגנאי שאורגנו במסגרת חטיבתית בשם "חטיבת הבונים". חטיבה זו סייעה ביצירת מסגרת תעסוקתית לאלפי גינאים, קידמה את החקלאות הבלתי מפותחת למדינה, ואף אחדה בין בני שבטים שונים בעלי היסטוריה של עוינות במסגרת אחת. ג'ון טאטגה עמד בראש המסגרת ובהמלצת הישראלים קיבל דרגה מקבילה לאלוף-משנה.

עשרות משלחות נח"ל ישראליות השתתפו בפרויקט שהחל בגינאה והמשיך בקניה, טנזניה, זמביה, מלאווי, חוף השנהב, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, צ'אד, קמרון, טוגו; ומחוץ לאפריקה: איראן, סינגפור, אקוודור, בוליביה ועוד. משלחות נציגים מאותן המדינות אף הגיעו לארץ ללמוד מההיאחזויות. הנח"ל סייע ביצירת מסגרות חצי צבאיות או צבאיות, ובפיתוח שיטות חקלאיות ושיטות לבירוא יערות.

פעילותו של הנח"ל בחו"ל ובמישור הבין-לאומי נפסקה ברובה בעקבות התדרדרות יחסיה המדיניים של ישראל לאחר מלחמת ששת הימים, אולם רבות מהמסגרות שהוקמו המשיכו לתפקד, ואף נמשכו שיתופי פעולה מסוימים במישורים שונים. דוגמה מובהקת לכך היא קניה, שבה פעל הנח"ל, ושהייתה זו תחילת מערכת היחסים המדינית עמה, שהובילה לבסוף לשיתוף פעולה מסוים בעת מבצע יונתן לשחרור חטופי אנטבה.

 הגדודים תחת פיקוד נח"ל 
 גדוד 902 – גדוד האחזויות באזור כנרת, ישב בחוות כנרת.
 גדוד 903 – גדוד האחזויות בבקעה ובערבה, ישב במחנה פלס.
 גדוד 904 – גדוד היאחזויות ברצועת עזה, רפיח, אל עריש. משנות ה-80 - גדוד ההיאחזויות הצפוני.
 גדוד 905 – גדוד היאחזויות בערבה ובדרום סיני.
 גדוד 906 – בית הספר למ"כים של הנח"ל. נח"ל נגב, מחנה שבטה. ב-1968 עבר להר לבנים, ליד כרמיאל. היום גדוד בביסלמ"ח.
 גדוד 907 – גדוד האחזויות. במלחמת ששת הימים נלחם במסגרת חטיבת הנגב
 גדוד 908 – הוקם בג'וערה ביוני 1950 כמפקדת שליטה על מחלקות משק של בני ובנות גרעיני התיישבות נוער חלוצי לוחם (נח"ל). במרץ 1953 שונה מעמד 908 מגדוד ליחידה ומפקדתו הועברה למחנה טירה ליד חיפה. באוגוסט 1955 עברה מפקדת היחידה למחנה 80. ב־1957 הפכה 908 ברגיעה ליחידת הדרכה והאחראית הבלעדית לאימון הבסיסי של המשרתים במסלולי השירות הייחודיים בנח"ל ומחלקות המשק וההאחזויות הועברו ליחידת נח"ל 902. נודעה כ"נח"ל חוף". ערב מלחמת ששת הימים הפכה היחידה שוב לגדוד. מ-1993 בא"ח 908 (תל ערד) שפעל, בתחילה, תחת פיקוד הנח"ל.
 גדוד 910 – גדוד בט"ש. היום גדוד בחטיבת עציון
 גדוד 931 – גדוד בט"ש בגזרת רכס רמים של פיקוד הצפון (הוקם ב-1976). היום גדוד בחטיבת נח"ל.
 גדוד 932 – גדוד בט"ש של פיקוד המרכז בבקעת הירדן (הוקם ב-1976). היום גדוד בחטיבת נח"ל.
 גדוד 937 – גדוד היאחזויות בשנות התשעים.
 גדוד 950 – גדוד בט"ש עד 1987. אחר כך התמזג עם גדוד 50 של נח"ל המוצנח וצורף לחטיבת נח"ל.
 משל"ט 960 - מסגרת תואמת גדוד עבור מספר קטן של היאחזויות, בעיקר בערבה.

 ראו גם 
חטיבת הנח"ל
להקת הנח"ל
היאחזות נח"ל

לקריאה נוספת
 צה"ל בחילו - אנציקלופדיה לצבא ולביטחון - כרך "נח"ל", הוצאת רביבים.
 מורשת גדוד 50, 1948-2008, קינג הוצאה לאור.

קישורים חיצוניים

אתר העמותה להנצחת חללי הנח"ל ומורשת הנח"ל
סיפור מקומי - מורשת הנח"ל, ציר הזמן המציג את התפתחות הנח"ל לאורך השנים באמצעות תמונות וסרטונים
 גדוד 88 - ראשית הנח"ל המוצנח בצה"ל
 פעולות תגמול ומלחמות. שילוב לוחמי הנח"ל בפעולות הצנחנים
 הנח"ל - מאז ועד היום, אתר חיל החינוך והנוער
 תולדות הנח"ל ורשימת היאחזויות - מאתר רשת עמלנט, מאורכב בארכיון האינטרנט
 סיפורה של תקופה - סרט דוקומנטרי אודות חברי גרעין נח"ל שדה-אליהו - עלומים ששרתו בין השנים 1967–1970. באתר של שחר הפקות
 הנח"ל באתר צה"ל
  "היאחזות הנח"ל בגליל", יומני כרמל ספטמבר 1953 (התחלה 4:40)
  טקס המחזור הראשון של נח"ל, יומני כרמל אוגוסט 1951 (התחלה 1:49)

 מסמכים על הקמת הנח"ל, באתר הארכיון הציוני, 20 באוגוסט 2023



 הערות שוליים 

קטגוריה:זוכי פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:ציונות: היסטוריה
*
קטגוריה:חיל החינוך והנוער
קטגוריה:ראשי תיבות וקיצורים