נחל סמך

שמאל|ממוזער|250px|מאגר רויה (סמך)
נַחַל סָמָךְ הוא הגדול בנחלי דרום רמת הגולן, הזורם לכיוון דרום מערב, ונשפך לכנרת מצפון לעין גב, ליד כורסי. לפני שהוא נשפך לכנרת, מתאחד אליו יובלו העיקרי – נחל אל על. שמו של נחל סמך בעברית הוא על־פי שמו בערבית - "ואדי א־סמכ", שמשמעותו "נחל הדגים". 

 היסטוריה 
בתקופה הכלקוליתית היו בנחל סמך יישובים רבים שהתפתחו מאוד, והיה למקום מפואר ומפורסם. על השלוחה הנמצאת מצפון לנחל, בסמוך למוצאו, נמצא אתר מתחם לביאה, בו שרידים מרשימים מתקופת הברונזה הקדומה. השגשוג בסביבת הנחל היה ניכר בכל התקופות, אך השגשוג העיקרי הגיע בתקופה ההלניסטית והרומית. בתקופה זו הוקמו בשטח הנחל יישובים רבים, ואף מצודות, מאחר שהוא סימן את הגבול שבין "תחום סוסיתא", הנכרי ברובו, מדרום, ובין "תחום הגולן", היהודי ברובו, מצפון.

על גדת הנחל קרוב לצומת כביש 92 ו־789 נמצא אתר כורסי הנוצרי הקדום בו מנזר כנסייה עם רצפת פסיפס. כאן היה גם מערך מוצבים של צבא סוריה – חוליה במערך המוצבים הסוריים לחופה הצפון־מזרחי של הכנרת. במבצע עלי זית כבשו כוחות צה"ל את מוצבי כורסי (דצמבר 1955) ולקחו שבויים רבים אשר שימשו קלף מיקוח להחזרת לוחמי צה"ל מהשבי הסורי.

בשנת 2005 נפגע נחל סָמָךְ בשריפה גדולה שהתחוללה באזור. תוצאותיה היו 3,500 דונם של חורש טבעי שנשרפו, והגורם לה, ככל הנראה, הייתה חניכה בתנועת נוער ששרפה את נייר הטואלט בו השתמשה.

 תוואי הנחל והידרוגרפיה 
אורכו של נחל סמך הוא כ־20 ק"מ ושטח אגן היקוותו הוא  כ־104 קמ"ר. הנחל מתחיל בקבוצת מעיינות סמוך לחורבות כפר שעבניה, כ־3 ק"מ מדרום־מזרח למושב יונתן. מכאן זורם ערוץ הנחל במסיל (תעלת מים רדודה) לדרום־מערב. במרחק 2.5 ק"מ מדרום לצומת דליות בנוי סכר עפר באפיק הנחל היוצר את מאגר רויה המשמש לתפיסת מי שיטפונות הנחל. הנחל ממשיך כ־2 ק"מ בערוץ רדוד ואז הוא מתחתר לעומק שכבות הבזלת ויוצר עמק קניוני צר ההולך ומתרחב ונמשך לאורך קילומטר אחד. בתוך עמק זה בולט גוש סלע גבוה עשוי בזלת, שמורכב עמודי בזלת משושים. זהו צוואר געשי  –  שריד של צינור ההזנה של הר געש שהיה במקום והתבלה, וזה כל מה שנותר ממנו. 

מדרום לצוואר הגעשי קיים גשר בנוי בטון ואבני בזלת המהווה שריד מתוואי תעלת ההטיה הסורית. מכאן זרימת המים קבועה בנחל כל ימות השנה ויוצרת בריכות טבעיות שעצי ערבה ודולב צומחים לאורכן משני עברי הנחל. מגשר תוואי ההטיה ממשיך הנחל לדרום־מערב עוד כ־4 ק"מ עד לנקודת מפגשו עם יובלו הראשי, נחל אל על. הנחל פונה מערבה וזורם בעמק רחב, כ־3 ק"מ רוחב, לעבר הכנרת. בחלקו התחתון של עמק הנחל שטחים מעובדים.  בשפכו אל הכנרת, הנחל  יוצר דלתה רחבה, ששטחה מועבד כיום במטעי בננות.

על שטח אגן ההיקוות של נחל סמך יורד בממוצע כ־550 מ״מ גשם בשנה והספיקה בנחל היא 6.4 מיליון מ״ק בממוצע לשנה (לשנים 1977–2024). בשנות בצורת הספיקה בנחל יורדת לפחות מ־100 אלף מ״ק בשנה, אולם בשנים גשומות נרשמות בו זרימות שיטפוניות מרשימות. בחורף 1991–1992, זרמו בנחל כ־44 מיליון מ״ק מים; ובחורף 2002–2003, כ־25.6 מיליון מ״ק.

הספיקה המקסימלית (השיטפונית) הרב שנתית הממוצעת בנחל היא 15.8 מ״ק/שנייה (1977–2024). הספיקה המקסימלית הגבוהה ביותר של 86.3 מ״ק/שנייה נרשמה ב־21 בפברואר 2003, כתוצאה של גשמים כבדים, בימים 20–21 בחודש, באזור אגן הנחל : 103.2 מ״מ ביונתן, 91.5 בגמלא, 78.2 באלוני הבשן. 

קישורים חיצוניים

הערות שוליים



קטגוריה:רמת הגולן: נחלים
קטגוריה:נחלים הנשפכים לכנרת