פרעה

פַּרְעֹה (ברבים: פַּרְעוֹנִים) היה תוארם של מלכי מצרים העתיקה, שנחשבו לאלים. מקור השם מהמילה המצרית פָר-עָה, שמשמעותה "בית גדול", כלומר ארמון.

המילה שימשה לתיאור ארמון המלך, ובמהלך השנים שונתה משמעותה לתיאור המלך עצמו. הפעם הראשונה בה נעשה שימוש במונח פרעה לציון מלך מצרים הייתה בתקופת תחותמס השלישי, שמלך בתקופת השושלת השמונה עשרה (1539–1292 לפנה"ס). החל מתקופת השושלת העשרים ושתיים (945–720 לפנה"ס), נוסף תואר הכבוד פרעה לכל אחד משליטי השושלת.

המקרא, לרבות ספר שמות, משתמש בתואר פרעה כשם עיקרי למלך מצרים, ובעקבותיו הפך השם פרעה בקרב העולם המערבי כשם נרדף למלך מצרים, וכך מתייחסים למלכי מצרים כאל "פרעונים", גם כאשר מדובר בתקופה שבה התואר עדיין לא היה נהוג.

 היסטוריה 

ממוזער|המלך נערמר על לוח השחיקה של נערמר
ממוזער|מסכת תות ענח' אמון
פרעה הראשון שמלך הן על מצרים התחתונה והן על מצרים העליונה היה נערמר, מלך מצרים העליונה שכבש את מצרים התחתונה. אחריו החלה התקופה השושלתית הקדומה, שכללה את השושלת הראשונה והשנייה. השושלת השלישית, הרביעית, החמישית והשישית נקראות תקופת "הממלכה הקדומה". לאחר מכן הגיעה תקופה של חוסר יציבות, שהידיעות לגבי הפרעונים בה לא וודאיות, והיא מכונה "תקופת הביניים הראשונה", וכוללת את השושלות השביעית עד האחת־עשרה. השושלת השתים־עשרה מכונה "הממלכה התיכונה". אחריה החלה תקופת הביניים השנייה, גם היא מאופיינת בחוסר יציבות, חלקו בעקבות התחזקות והשתלטות החיקסוס. תקופה זאת כללה את השושלת השלוש־עשרה, הארבע־עשרה, החמש־עשרה, השש־עשרה והשבע־עשרה. חלקן שלטו במקביל זו לזו וחלקן היו ממוצא כנעני-חיקסוסי. לאחר מכן החלה תקופת הממלכה החדשה, שכללה את השושלות השמונה־עשרה, התשע־עשרה והעשרים. אחריה החלה תקופת הביניים השלישית – השושלות העשרים ואחת עד העשרים וחמש. אחריה, התקופה המאוחרת שכללה את השושלת העשרים ושש. לאחר מכן נכבשה מצרים על־ידי האימפריה הפרסית, והשושלת העשרים ושבע כוללת את מלכי האימפריה הפרסים שראו את עצמם כפרעונים. השושלות העשרים ושמונה עד השלושים הקצרות שמרו על עצמאות מול הפרסים, אך השושלת השלושים ואחת חזרה לכלול את מלכי האימפריה הפרסית שהשתלטה שוב על מצרים. לאחר מכן כבש אלכסנדר הגדול את מצרים, קיבל את התואר פרעה שהועבר לשניים מבני משפחתו, ואחריו עבר לבית תלמי. בנפול בית תלמי בוטל התואר, והשלטון במצרים הועבר לנציב מטעם האימפריה הרומית.

 במקרא 
ממוזער|משה ואהרן ניצבים בפני פרעה ואנשיו, איור מתנ"ך הולמן משנת 1890
לפחות שישה ממלכי מצרים בתקופות שונות מוזכרים במקרא בכינוי "פרעה":
 בתקופת אברהם: בספר בראשית מסופר כי בשעת ירידתו של אברהם אבינו למצרים, בעקבות רעב בארץ כנען, נלקחה אשתו שרה, שהייתה יפה מאוד, לבית פרעה. כעונש על כך לקה פרעה ב"נגעים גדולים", והשיב אותה לאברהם ().
 בתקופת יוסף: פרעה הוא דמות מרכזית בסיפור יוסף ואחיו בסוף ספר בראשית. הוא מוזכר לראשונה בתיאור מכירת יוסף כעבד לפוטיפר "סריס פרעה". בהמשך מסופר כי יוסף פתר את חלומותיו ומונה למשנה-למלך בשנות הרעב, ובעקבותיו כל משפחת יעקב ירדה למצרים והתגוררה בארץ גושן.
 בתקופת משה: בתחילת ספר שמות מצוין , אך גם המלך החדש קרוי פרעה, וספר שמות עוסק בו בהרחבה, בתיאור שעבוד מצרים ויציאת מצרים. פרעה מוזכר גם בספרי תנ"ך נוספים, הן במסגרת אזכור יציאת מצרים (למשל בספר תהלים) והן בתיאור מלכים מאוחרים יותר, המוזכרים בספרי הנביאים.
 בתקופת שלמה: על פי ספר מלכים היו לפרעה קשרים טובים עם שלמה מלך ישראל, שנשא לאישה בתו.
 פרעה נכו: מכונה במקרא "פרעה נכה", "פרעה נכו" או סתם "נכו". הוא מוזכר בעיקר בתיאור הקרב שערך במגידו מול יאשיהו מלך יהודה בסוף תקופת בית ראשון, בדרכו לכרכמיש להילחם לצד אשור מול בבל. לאחר מות יאשיהו בקרב הומלך יהואחז בנו, אך חודשים ספורים לאחר מכן הגלה אותו פרעה למצרים, והמליך במקומו כשליט בובה את יהויקים אחיו.
 פרעה חפרע: מוזכר במקרא פעם אחת, בנבואת ירמיהו: .

שישק מלך מצרים מוזכר במקרא כמי שסיפק מקלט לירבעם כשנמלט מפני שלמה, ובתקופת רחבעם עלה על ירושלים, אולם הוא אינו מכונה בתואר "פרעה", אלא "מלך מצרים" בלבד.

 פירוש השם במדרש 
באוצר המדרשים מובאת אגדה אודות מתן שמו של פרעה, לפיה אדם מארץ שנער, ששמו "ריקיון", עלה לגדולה במצרים ונשא חן בעיני המלך, ונקרא שמו פרעה:

ראו גם
 פרעוני מצרים
 היסטוריה של מצרים העתיקה

לקריאה נוספת



קישורים חיצוניים




 רשימת מומיות של פרעונים שונים מחולקת לשושלות
 פרעה מלך מצרים, ד"ר חיים גבריהו, אתר דעת

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מצרים העתיקה