פסוריאזיס

פסוריאזיס או ספחת היא פעילות מוגברת של מערכת החיסון הכוללת דלקת אוטואימונית של תאים המתבטאת בעיקר ברובדים עוריים בצבע אדום-סגול המכוסים קשקשים אשר נושרים מן הגוף יום יומית.
הסובלים מפסוריאזיס לא מטופלת נמצאים בסיכון מוגבר לדלקת מפרקים פסוריאטית העשויה להביא לנכות פיזית והם נמצאים בסיכון מוגבר גם להשמנה, ליתר לחץ דם ולבעיות נפשיות כגון דימוי עצמי נמוך או דיכאון.
היות שפסוריאזיס היא תופעה גופנית אוטואימונית, היא איננה מדבקת כלל.

גורמים
סיבות הכרחיות

 גנטיקה
 חוסרים תזונתיים או אי-ספיקות תזונתיות בנוטריאנטים שונים דוגמת ויטמין A וקרוטנואידים בכלל, ויטמין D, אינוזיטול ועוד.

סיבות תורמות עיקריות
 שימוש בתרופות כמו חוסמי-בטא כגון פרופרנולול או בתרופות אחרות כמו ליתיום (אשר בשימוש ממושך יכול לגרום למחסור באינוזיטול).
 שימוש לרעה בתרופות כמו סטרואידים סיסטמיים ובעיקר התחלת טיפול בהם ללא פיקוח ובמינון שגוי-מוגזם עם עליות מינון מיותרות או גבוהות מדי כמו גם ירידות מינון גדולות מדי.

שכיחות
הבעיה שכיחה בכ-3% מאוכלוסיית העולם ובעיקר באנשים ממוצא אירופי.

פסוריאזיס יכולה להופיע בכל גיל אך גיל ההופעה הממוצע אצל גברים הוא 29 ואצל נשים 27.
אם פסוריאזיס מתפרצת זה קורה בעיקר בשתי תקופות בחיים; בין גילאי 20-30 או בין גילאי 50-60.

לפי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, נכון לשנת 2015 בישראל חיו 250 אלף סובלים מפסוריאזיס אם כי לפי הערכת אגודת הפסוריאזיס הישראלית ישנם בישראל כ-300 אלף סובלים מפסוריאזיס.

סוגים
ייתכנו צורות שונות של פסוריאזיס ואדם יכול לסבול מצורה אחת או מכמה צורות יחדיו.

פלאק פסוריאזיס: רבדים בעיקר באזור הקרקפת והציפורניים.
גוטאט פסוריאזיס: נקודות פסוריאטיות אדומות קטנות, בעיקר בגב, הגורמות גרד.
פוסטולר פסוריאזיס: מצב נדיר בו מופיעים נגעים המכילים מוגלה על גבי כפות הידיים והרגליים (Zumbush). המוגלה לא מכילה חיידקים ועל כן אינה מדבקת, סיבוך של מצב נדיר זה יכול לכלול חום גבוה
פסוריאזיס אריתרודרמה: רבדים מגוונים במקומות שונים בגוף. בעיה זו יכולה לקרות מהפסקה מיידית, במקום הדרגתית, של נטילת סטרואידים סיסטמיים, ובעיקר אם ניטלו בכמות שגויה-מוגזמת או ללא הצדקה. יש לנקוט משנה זהירות במתן סטרואידים סיסטמיים לסובלים מפסוריאזיס ועל רופא עור ורופא אנדוקרינולוג לפקח בצוותא על טיפול כזה ובכל מקרה המגמה היא להחליף סטרואידים לטיפול אחר אם הדבר אפשרי.
אינוורס פסוריאזיס: דלקת פסוריאטית באזורי קפלים כגון בבית החזה, מפשעה, טבור, אזור עצם העצה ואזור עצם העוקץ; כאשר דלקת זו מתרחשת סביב עצם העצה ועצם העוקץ היא יכולה לגרום כאב חריף בישיבה.

פסוריאטיק ארטריטיס היא לא פסוריאזיס כשלעצמה, אלא סיבוך אפשרי של פסוריאזיס לא מטופלת, המתאפיין בדלקת מפרקים

טיפול מקומי (טיפול טופיקאלי)
במקרים קלים ונקודתיים של פסוריאזיס עם רבדים קטנים המפריעים בעיקר אסתטית, למשל רק בקרקפת או רק במרפקים או בשני מקומות בלבד, נהוג לטפל בטיפול מקומי (טופיקאלי) כגון:

שמפואים
 שמפו מבוסס בזלת פחם
 שמפו מבוסס תמצית בזלת פחם (כמו תמצית אלכוהולית של בזלת פחם)
 שמפו מבוסס בזלת פחם ותמצית בזלת פחם יחדיו.
 שמפו מבוסס איכטיול
 שמפו מבוסס סלניום סולפיד
 שמפו מבוסס חומצה סליצילית
 שמפו סטרואידיאלי

משחות
משחה היא מונח כללי כאן ומשמעותה יכולה להיות גם קרם, תרסיס, ג'ל או טיפות.

 משחת סטרואיד כמו Betamethasone יחד עם אנלוג של ויטמין D כמו Calcipotriol.
 משחת ויטמין D כמו דייבונקס
 משחת ויטמין A כמו טזרוטן 
 משחת איכטיול
 משחת דיטרנול 
 משחת טקרולימוס
 משחת רופלומילסט 
 משחת טפינרוף 

שימוש במשחות סטרואידליות
לאחר חודש של שימוש יום יומי בתמיסה סטרואידלית, יש להפסיק להשתמש בה ולעבור למרוח משחת ויטמין D כמו Daivonex על אזור הרובדים שבינתיים כבר נעלמו, אך אם הרובדים חוזרים, יש לחזור למשחה סטרואידלית לעד חודש בלבד ולאחר מכן לחזור למשחת ויטמין D כמו Daivonex וחוזר חלילה, לפי הצורך.
הסיבה להפסקת השימוש בתמיסה סטרואידלית לאחר חודש והמתנה של לפחות חודש בלעדיה היא מניעת תופעות לוואי של שימוש ממושך בסטרואידים, גם אם מקומית בלבד, כמו הידלדלות העור.
כאשר יש קונטרה-אינדיקציה לטיפול סטרואידלי, תינתן חלופה נון-סטרואידלית כגון משחת חומצה סליצילית, משחת טקרולימוס ועוד.

שילוב טיפול טופיקאלי עם פוטותרפיה
במקרים בינוניים ונקודתיים של פסוריאזיס עם רבדים המפריעים קמעה לתפקוד היום יומי, ניתן לשלב טיפול טופיקאלי עם טיפול בפוטותרפיה בו מקרינים סוגים שונים של אור מלאכותי למטופל כלפי כל רובד פסוריאזיס, אך לא כלפי רובדיי פסוריאזיס בראש (קרקפת, אוזניים, פנים) בשל אי בטיחות לגבי איך כל קרינה כזו תשפיע על תאי מוח האדם.
עם זאת, ניתן להחליף פוטותרפיה מלאכותית בפוטותרפיה טבעית בים המלח שהיא דווקא כן אפשרית למי שסובלים מפסוראיזיס ראש (קרקפת, אוזניים, פנים).

טיפול מערכתי (טיפול סיסטמי)
במקרים קשים בהם כתמי פסוריאזיס נמצאים בשלושה איברים שונים או יותר כמו למשל, ראש, גב, מרפקים, ציפורניים, קפלים ועוד, נהוג לטפל בטיפול סיסטמי, לפעמים בשילוב פוטותרפיה טבעית בים המלח.

הטיפול הסיסטמי מתחלק לתזונתי ולתרופתי. לעיתים משולבים טיפול סיסטמי תזונתי עם טיפול סיסטמי תרופתי, תלוי בחומרת המצב ובמה עוזר בפועל בהתאם לסוג הפסוריאזיס או סוגי הפסוריאזיס.

טיפול סיסטמי תזונתי
טיפול סיסטמי תזונתי כולל פיצוי על אי ספיקות תזונתיות או חוסרים תזונתיים שידוע שגורמים לבעיה או מחמירים אותה והוא לפעמים ניתן תחת הדרכה של דיאטן קליני או רופא מומחה ברפואה תזונתית.

מאפיינים אפשריים של הטיפול:

 פיצוי על אי ספיקה באינוזיטול. כך למשל, מטופלי ליתיום אשר בעקבות נטילת ליתיום ארוכת טווח פיתחו מחסור חמור באינוזיטול ובעקבות זאת גם פיתחו פסוריאזיס, נדרשים לצריכת תוסף אינוזיטול.
 הגברת ריכוזים של ויטמין D: הטיפול יסייע רק אם ישנה אי ספיקה משמעותית וגם אז רק אם היא קשורה לאטיולוגיה לפסוריאזיס באדם הספציפי.
 הגברת ריכוזים של ויטמין A: הטיפול יסייע רק אם ישנה אי ספיקה משמעותית וגם אז רק אם היא קשורה לאטיולוגיה לפסוריאזיס באדם הספציפי. קיימים תוספי פרו ויטמין A כאשר ויטמין A טבעי פועל כמו התרופה הסיסטמית-הסינתטית נאוטיגסון  שהיא בעצמה צורה של ויטמין A.
 נטילת אומגה-3 לצד מקור עשיר בחומצה גאמא-לינולנית  כמו שמן זרעי בוראז' .

אין תמימות דעים לגבי שילוב גלותטיון עם ויטמין C.

טיפול סיסטמי תרופתי
הטיפול הסיסטמי התרופתי מתחלק לטיפול סיסטמי בתרופות סינתטיות ולטיפול סיסטמי בתרופות ביולוגיות.

טיפול סיסטמי בתרופות סינתטיות
טיפולים סיסטמיים בתרופות סינתטיות מסורתיות לפסוריאזיס ניתנים כקו ראשון בשל עלותם הנמוכה יחסית לטיפולים הביולוגיים. בין טיפולים אלה:

 מתוטרקסט: תרופה מדכאת מערכת החיסון כאנטגוניסטית של חומצה פולית אשר בדרך כלל נלקחת פעם בשבוע בלבד ובדרך כלל תשפיע רק לאחר חודשיים בהשפעה מצטברת (הסיבה למתן מינון נמוך ופעם בשבוע בלבד היא מניעת הרעלה קשה שיכולה להביא למוות)
 נאוטיגסון: צורה סינתטית של ויטמין A; תשפיע רק או בעיקר אם האטיולוגיה קשורה לוויטמין A. לא מומלצת לנשים בשל הגבלות מחמירות ביותר על מתן לפני הריון ואסורה לחלוטין בעת הריון והנקה.
 סולפסלזין
 הידרוקסיקרבמיד
 חומצה מיקופנולית
 אסטרים של חומצה פומרית ובמיוחד דימתיל פומרט: תרופה המשווקת בין היתר במותג Skilarence אשר בשנת 2017 אושר לטיפול בפסוריאזיס באיחוד האירופי; מותג זה מבוסס על מותגים ישנים יותר כמו Fumaderm או Tecfidera. המותג Fumaderm הוא המותג הראשון של דימתיל פומרט לטיפול בפסוריאזיס ונחשב לתרופה סיסטמית סינתטית ותיקה ביותר לטיפול בפסוריאזיס, אך מותגי דימתיל פומראט אינם בהכרח נפוצים ויידרש ייבוא אישי דרך בית מרקחת או דרך תיירות רפואית.
 ציקלוספורין היא תרופה סיסטמית-סינתטית ותיקה לטיפול בפסוריאזיס, אך קיימות התוויות-נגד רבות לשימוש בה והיא מועדפת פחות בשל פרופיל תופעות לוואי גבוה.
 בשנת 2014 אושרה לשימוש בארצות הברית התרופה הסיסטמית הסינתטית אפרמילסט  והיא תרופה מדכאת מערכת החיסון כאנטגוניסטית של האנזים Phosphodiesterase 4 (בקצרה, PDE4).
 בשנת 2022 אושרה לשימוש בארצות הברית התרופה הסיסטמית הסינתטית Deucravacitinib  והיא משווקת בתנאים בתר-מחקריים כמו מתן זהיר במסגרת אשפוז, מעקב רפואי פנים אשפוזי רחב, פיתוח ניירות עמדה, למידת הביקוש לצורכי תמחור וכדומה.

טיפול סיסטמי בתרופות ביולוגיות
טיפולים סיסטמיים בתרופות ביולוגיות לפסוריאזיס כוללים תרופות מבוססות מולקולות ביולוגיות גדולות כמו חלבונים אשר בשל הקושי לסנתזן במעבדה, לעיתים מבודדים אותן מגופם של בעלי חיים.

בין תרופות אלה נפוצות ריזאנקיזומאב הנמכרת בשם Skyrizi וכן Infliximab הנמכרת בשם Remicade אך קיימות עוד תרופות ביולוגיות רבות נוספות דוגמת סקוקינומאב.

תרופות סיסטמיות ביולוגיות הן בדרך כלל יקרות יותר מתרופות סיסטמיות סינתטיות מסורתיות ולקיחתן מצריכה יותר בדיקות רקע מאשר בדיקות תפקודי כבד.

טיפול משולב
ניתן לשלב טיפול טופיקאלי במקצבים רחבים כמו אחת לשבוע או אחת לחודש, עם טיפול סיסטמי, והשאלה אם ואיך לשלב אותם וגם השאלה אם לשלב את שניהם עם טיפול בפוטותרפיה טבעית בים המלח תלויה במקרה לגופו.

יום הפסוריאזיס העולמי
בכל שנה, בעשרים ותשעה באוקטובר חל יום המודעות העולמי למחלת הפסוריאזיס שמטרתו הנגשת מידע על הבעיה והנגשת מידע על טיפולים חדשניים.

 אגודת הפסוריאזיס הישראלית 

אגודת הפסוריאזיס הישראלית נוסדה בשנות השבעים ומטרתה לעזור לסובלים בישראל בכל הבעיות שבהם הם נתקלים בחייהם בישראל ופועלת מול משרד הבריאות להכנסת טיפולים חדשים לסל הבריאות, להסדרים עם בתי המלון בים המלח למתן הנחות לסובלים היורדים לטיפולים, להפעלת קבוצת טיפול ותמיכה שנתית לילדים הסובלים מפסוריאזיס ועוד.

מחקר
ישנו מחקר ענף ומתמשך על פסוריאזיס. בין כיווני המחקר:

 ההשערה לפיה פסוריאזיס נגרמת כרגישות מזון לירקות ממשפחת הסולניים (כמו עגבניות ותפוחי אדמה).
 ההשערה לפיה השמנה יכולה להחריף פסוריאזיס קיימת.
 האפשרות לטפל בפסוריאזיס עם ניקוטינאמיד, בפרט טופיקאלית.

ראו גם
 סבוריאה
 אורטיקריה
 אטופיק דרמטיטיס

קישורים חיצוניים
 אתר אגודת הפסוריאזיס הישראלית



הערות שוליים

קטגוריה:מחלות אוטואימוניות
קטגוריה:מחלות עור והרקמה התת-עורית