יופ וסטרוויל

שמאל|ממוזער|250px|לוח הסבר ב"יער יופ וסטרוויל"
שמאל|ממוזער|250px|אנדרטת זיכרון ב"יער יופ וסטרוויל", לחברי המחתרת ההולנדית שנספו במלחמת העולם השנייה
ממוזער|העץ שניטע ביד ושם לכבוד חסידי אומות העולם יופ ווילי וסטרוויל
יוהאן חרארד "יופ" וסטרוויל (בהולנדית: Johan Gerard "Joop" Westerweel; 25 בינואר 1899 – 11 באוגוסט 1944) היה איש חינוך הולנדי, פציפיסט ופעיל המחתרת ההולנדית האנטי-נאצית המחתרת החלוצית בהולנד - קבוצת וסטרוויל, שלאחר מותו הוכר כחסיד אומות העולם.

וסטרוויל הנוצרי, שמבית ספרו הדמוקרטי בבילטהובן דאג לשלומם של בני נוער פליטים מגרמניה הנאצית בשנות השלישים, ייסד קבוצת מחתרת "חלוצי-ציוני" בזמן כיבוש הולנד, בה חבריה היהודיים והלא-יהודיים הסתירו והבריחו יהודים מעבר לגבולות הולנד בדרכם לארץ ישראל. הקבוצה כונתה על שמו לאחר רציחתו בידי הגסטפו.

גם כשהיה בכלא הנאצי המשיך לשמור על קשר עם חברי המחתרת וערב הוצאתו להורג הוא כתב ושלח למחתרת את השיר "ערב בכלא" בהולנדית (תרגום לעברית: יעקב אורלנד):

"שעת הרהורים חרישית שעת דמדומים ומצור.

זוהר קורן מתוכי ושוטף את כולי באור.

כלא! כתלים ארבעה! מנעול והפתח סתום!

מאוחר! מאוחר כבר מאוד! והאושר הדולק עמום.

הנה הם! הינם כל רעיי! לצידי הם עומדים בשורה.

ביחד צעדנו מול צר את הדרך הזאת הישרה.

אחת לי עכשיו היינו הך אם אמות או אוסיפה לחיות,

האור הגדול בי נפקח ועשרתי, עשרתי מאוד!

שעת הרהורים חרישית וילה ארוך ומאפיל.

הזוהר אשר בתוכי שטוף שטפני כליל!" 

השיר הולחן והוקלט בשנת 2007 על ידי הזמר והמלחין עמוס חרותי אשר סבתו עדנה חרותי ז"ל הייתה בין אלו שניצלו בזכות יופ:

עמוס חרותי- ערב בכלא

 ביוגרפיה 

נולד ב-25 בינואר 1899 בעיר ההולנדית זוטפן  בשם יוהאן חרארד וסטרוויל, אחד מארבעה ילדים במשפחתו. הוריו היו חברים בכת נוצרית קטנה, שדגלה בערכים של צניעות, מוסר וצדק. חסידי הכת שאבו את השראתם מהתנ"ך ומהברית החדשה ודגלו בקיום אורח חיים פוריטני. 
אביו של יופ שהיה קנאי בדתו הקדיש את כל זמנו למען הקהילה, מה שגרם להזנחת עסקי המשפחה לה היה בית דפוס קטן ולשקיעה בחיי עוני. כבר בהיותו ילד בלט אופיו המרדני של יופ שהתקומם נגד כפייה זו וכנגד הזנחת חיי המשפחה.

יופ נטש את הסמינר הדתי אליו נשלח על ידי הוריו לפני תום הלימודים והוסמך להוראה. בהיותו בן עשרים נישא לראשונה אך הנישואין לא עלו יפה. לאחר מכן נסע לאינדונזיה שהייתה מושבה הולנדית שם קיבל צו גיוס לצבא אך סרב בשל השקפת עולמו הפציפיסטית, נאסר וגורש. פעילות כנגד חוקים שלא היו לפי רוחו המשיכה גם בהולנד שם סירב לשאת תעודת זהות.

בשובו לאמסטרדם הקדיש את מרצו לעבודתו החינוכית, תוך יישום שיטות לימוד מתקדמות כשיטת מונטסורי. בשנת 1932 הצטרף לבית הספר וורקפלץ יחד עם אשתו השנייה וילי. לפני שהגיעו לשם הוחרם כל רכושם מאחר שיופ סירב לשלם מיסים. שכרם היו הארוחות שהיו סועדים עם מנהל בית הספר קייס בוקה [Kees Boeke] הקוויקר. יופ לימד בבית הספר ספרות, מתמטיקה וביולוגיה.

 פעולות ההצלה 

השקפת עולמו של יופ וסטרוויל עמדה בסתירה גמורה לפעולות הנאצים בגרמניה. פעילותו למען הפליטים וצירופם לבית הספר הייתה חלק מההתנהגות הטבעית כך גם התגייסותו למען הסתרתם והעברתם של חניכי קבוצת לוסטרכט מהולנד לספרד.

פעם אחר פעם ניצל יופ ממאסר, אך הוא לא הפסיק את פעולתו גם לאחר מאסרה של ויל אשתו. אז כבר התחקו הנאצים אחר חברי קבוצת וסטרוויל. יופ סייע בהצלתם של מעל 300 נערים ונערות. חלקם הוסתרו באוטרכט על יד חסידת אומות העולם הטי פאוטה.

 לכידתו וההוצאה להורג 

יופ נעצר ב-11 במרץ 1944 תוך כדי ניסיון להבריח שתי אחיות יהודיות מקבוצת לוסטרכט את הגבול ליד העיר איינדהובן. מקום זה היה ידוע כמסוכן ביותר עקב תנאי הטופוגרפיה: השטח אפשר לשוטרי הגבול להיות בלתי נראים. כך החלו חמישה חודשים של עינויים וסבל נוראי בשעה שנחקר כדי שיסגיר את שותפיו. יש לציין כי מאחר שהאיש שאת זהותו הבדויה לקח לעצמו היה מבוקש על ידי הגרמנים על עבירות של חבלה ורצח, נאלץ לגלות את זהותו האמיתית. באותו זמן של תנאים וסבל בלתי אנושיים המשיך לעודד את חבריו לדרך. כשהוא מודע לאפשרות שירצח בידי הגרמנים חשב על אפשרויות בריחה אך מזלו בגד בו. בתאריך 11 באוגוסט 1944 הוצא יופ וסטרוויל להורג יחד עם שלושה אחרים כנקמה על התנקשות באיש אס אס. בן ארבעים וחמש היה במותו.

מתוך דברים שנשא בפני הקבוצה הראשונה שהוברחה לספרד

הנצחת יופ וסטרוויל בישראל ובהולנד
במרץ 1947 הוחל בנטיעת יער על שם יופ וסטרוויל בין קיבוץ דליה לקיבוץ גלעד. במקום - חניון לפיקניק וטבלות הנצחה ליופ וסטרוויל ולשאר חברי המחתרת ההולנדית שנספו במלחמת העולם השנייה. באמסטרדם פועל בית ספר יסודי הקרוי על שמו. המלחין דדי צור כתב יצירה סימפונית לזכרו.

מרתה, בתו של וסטרוויל, הגיעה לישראל, נישאה לישראלי וקבעה את חייה בישראל. היא הקימה משפחה ולה שלוש בנות ושישה נכדים.

לקריאה נוספת
 יוסף מכמן, יופ וסטרוויל, האנציקלופדיה של השואה, כרך ב', עמ' 429
 ברכה חבס, אורו הגנוז/ חייו ומותו של יופ וסטרוויל, הוצאת הקיבוץ המאוחד

קישורים חיצוניים


 אתר המחתרת החלוצית בהולנד וקבוצת וסטרוויל
 תמונה קבוצתית ושמות נערים שווסטרוויל ואחרים פעלו להצלת רובם, תצלומי תצוגה באתר יד ושם
 התמונה הקבוצתית מוגדלת, תצלומי תצוגה באתר יד ושם


הערות שוליים

קטגוריה:הולנדים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:פציפיסטים
קטגוריה:מצילים בשואה: הולנד
קטגוריה:חברי המחתרת ההולנדית
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1899
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1944