אד"ם הכהן

אד"ם הכהן הוא שם העט של אברהם דב-בער מיכלישוקר (אד"ם) הכהן בן חיים (לֶבֶּנזון) (בכתיב יידי: לעבענזאָהן; בגרמנית: Abraham Dov Bär Lebensohn; ברוסית: Авраам Дов Лебенсон) (1794 ה'תקנ"ד – 19 בנובמבר 1878 כ"ג בחשוון ה'תרל"ט), ראשון המשוררים העבריים בזמן תנועת ההשכלה ברוסיה, בלשן עברי ופרשן המקרא, מחלוצי הספרות העברית החדשה, וממנהיגיה הראשונים והבולטים של תנועת ההשכלה בליטא.

 קורות חייו ויצירתו 
לבנזון נולד ולמד בווילנה, בירת גוברניית ווילנה, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בירת ליטא). אמו נפטרה בילדותו והוא נשאר עם אביו, שהיה חולה וכן עברו שניהם להתגורר בביתו של הסב הזקן, שהיה לו לאב שני ודאג לחינוכו. הוא התפרסם כתלמיד חכם ובגיל 13 כבר נמצא לו שידוך והוא התחתן, כנהוג ביהדות ליטא של אותם ימים, ועבר להתגורר אצל חותנו בעיירה מִיכַלִישׁוֹק, ומכאן שמו: מיכלישוקר. לאחר שמונה שנים, הוא עזב את בית חותנו ועבר לגור בעיר-המחוז אשמיאַני, והתמנה שם למשרת דיין. בתפקיד זה נשא כארבע שנים, אלא שההכנסה לא הספיקה לו והוא פנה לעסוק גם בעסקים. בשנת 1819 (או 1820) חזר לווילנה, ועסק בה בהוראה. לאחר מכן עבר לעסוק בחלפנות כספים. בשנת 1822 החל בכתיבת שירים שהוזמנו אצלו לרגל אירועים משפחתיים.

הכרך הראשון של שיריו, שנקרא שירי שפת הקודש, יצא לאור בלייפציג ב-1842. הוצאתו לאור היוותה ציון דרך חשוב בתחיית הלשון העברית, והוא התקבל בהתלהבות עצומה בחוגי תנועת ההשכלה היהודית. החלק השני של הספר יצא לאור בווילנה בשנת ה'תרט"ז, והחלק השלישי יצא לאור בשנת ה'תר"ל.

בשנת 1846 היה לראש משכילי וילנה. בשנת 1847 החל להורות עברית, ארמית ותורת הנאום בבית המדרש לרבנים בווילנה, שפעל בתיאום עם הממשלה. בשנת ה'תרכ"ז פרסם את הדרמה אמת ואמונה, שאותה חיבר 25 שנה קודם לכן, ובה ביקורת על החרדים.

על תלמידיו של אד"ם הכהן, ניתן למנות את: הד”ר יהודה לייב קנטור, אברהם יעקב פּאפּירנא, אהרון שמואל ליברמן, ד”ר שלמה מנדלקרן, יהושע שטיינבּרג, אברהם אליהו הרכבי ועוד.

התפשטות רעיונות ההשכלה הביאו לתגובות של הרבּנים והחרדים שטענו נגד אד"ם הכהן וחבריו, כי הם מבקשים להטות את העם "מדרך האמונה והדת אל דרך הכפירה והמינות" ולהתבולל. עד מהרה התנכלו להם בבתי הכנסת שבהם נהגו להתפלל ולכן אד"ם הכהן החליט להקים בּית-כנסת מיוחד לו ולחבריו המשכילים ומאחר והם היו, בּרובּם, אנשים בּלתי אמידים, ולא היה באפשרותם לבנות בית כנסת מהודר, הם שכרו חדר והכניסו לשם את תשמיש הקדושה הנחוצים וכך, יחד עם התפילה המסורתית, הפך החדר למקום מפגשם של יהודים משכילים מהעיר וממקומות אחרים כשהיו מזדמנים לעיר.

ה"חפץ חיים" סיפר שבצעירותו, כשנודע כעילוי, ניסה אד"ם הכהן להשפיע עליו להצטרף לחוג המשכילים, ללא הצלחה. לימים, נהג ה"חפץ חיים" לקלל את אד"ם הכהן בביטוי "ימח שמו", בגלל פעילותו נגד היהדות המסורתית.

בשנת ה'תרנ"ה יצאו לאור בווילנה, בשישה כרכים, כל שיריו, וכן שירי בנו, מיכה יוסף לבנזון (מיכ"ל), שהיה אף הוא משורר עברי, שנפטר בהיותו בן 24.

בתו של אד"ם הכהן הייתה אשתו של הבלשן, המילונאי, איש החינוך והצנזור העברי יהושע שטיינברג.

 הנצחה 
על שמו רחובות בחיפה, בתל אביב ובנתניה.

 לקריאה נוספת 
 שמואל לייב גורדון, אברהם דוב הכהן לבנזון: תולדתו עם תמונתו, ורשה: תושיה, תרס"ז.
 טובה כהן, "'הקריאה הסימולטאנית': טכניקת מפתח להבנת העימות עם התנ"ך בשירת אד"ם הכהן", מחקרי ירושלים בספרות עברית ז, תשמ"ה 

 קישורים חיצוניים 

 שמואל ליב ציטרון, תולדות אד"ם הכהן בפרויקט בן-יהודה







 מיצירתו 

 באורים חדשים: על ירמיה, יחזקאל וכל תרי עשר ספרי אמ"ת איכה וקהלת ושם הכולל הוא תורת האדם (וילנה, תרי"ח), מהדורה להורדה בארכיון האינטרנט
 שירי שפת קדש (וילנה, 1869): כרך א' מהדורה מקוונת בארכיון האינטרנט (אוניברסיטת טורונטו)
 כרך ב', מהדורה מקוונת בארכיון האינטרנט
 אמת ואמונה: שיר חזיון (דראמה) בשלש מערכות ובשנים עשר חזיונות, מהדורה מקוונת בארכיון האינטרנט
 הגיון אב, שיר שהקדיש אד"ם הכהן לבנו
 הקדמה של אד"ם הכהן לתרגום לעברית של הספר "מסתרי פריז", בפרויקט בן-יהודה

 הערות שוליים 

קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:סופרים רוסים הידועים בשם עט
קטגוריה:וילנה: אישים
קטגוריה:משכילי וילנה
קטגוריה:ילידי 1794
קטגוריה:נפטרים ב-1878