אסרו חג

אִסְרוּ חַג הוא היום שאחרי כל אחד משלושת הרגלים: פסח, שבועות וסוכות (אם כי אסרו חג סוכות נדחה לאחר שמיני עצרת ושמחת תורה). ביום 'אסרו חג' אין קדושה מיוחדת, אך יש הנוהגים להרבות בו באכילה ושתייה וממשיכים בהם מעט משמחת החג היוצא.

 זמן אסרו חג 
בגלל יום שני של גלויות, המוסיף לכל יום טוב יום נוסף לאלו החוגגים בחוץ לארץ, תאריך סיום שלושת הרגלים בחו"ל שונה מהתאריך בארץ ישראל.

תאריכי אסרו חג בישראל הם:
 כ"ב בניסן, לאחר פסח. ביום זה מציינים גם את המימונה.
 ז' בסיוון, לאחר שבועות.
 כ"ג בתשרי, לאחר סוכות ושמיני עצרת.

תאריכי אסרו חג בחו"ל הם:
 כ"ג בניסן, לאחר פסח.
 ח' בסיוון, לאחר שבועות.
 כ"ד בתשרי, לאחר סוכות, שמיני עצרת ושמחת תורה.

מקור השם
השם שאוב מהפסוק במקרא: . ברובד הפשט פירוש הפסוק הוא: קישרו את קורבן החג בחבלים והביאוהו אל המזבח. בתלמוד דרשו פסוק זה בצורות אחרות, כשלפירוש האחרון (מתוך שלושה) מדובר על מעלת אכילה ושתייה הקשורים לחג:

על איזו אכילה ושתייה מדובר במימרא זו, ישנם שני פירושים ברש"י. הפירוש הראשון הוא שמדובר על עונג בחג עצמו. הוא מוסיף פירוש שני שיש אומרים שמדובר על יום שלאחר החג.

בתלמוד הירושלמי נקרא אסרו חג בשם "בריה דמועדא" – שפירושו הוא: "בנו של המועד":

 מנהגי היום 
להרבות באכילה ושתיה
הרמ"א כתב שנוהגים להרבות באסרו חג באכילה ובשתייה.

רבי ישראל אנקווה בספרו מנורת המאור הביא שני טעמים למנהג האכילה והשתייה באסרו חג:
א. "כדי שלא יראה את עצמו כאלו קץ בהוצאה שהוציא במועד".
ב. שייאסר אותו ויקשרנו בעבותות אהבה, "כדי שיתערב וכדי שלא ילך לו מיד".
בספרו תורה לשמה מוכיח הבן איש חי את אחד השואלים על כך שאין נזהרים בעירו בכבוד אסרו חג:

 איסור תענית 
נוהגים שלא להתענות באסרו חג ואין אומרים בו תחנון. בתלמוד הירושלמי (מסכת עבודה זרה פרק א', סוף הלכה א') לומדים זאת מעזרא ונחמיה בהכרזתם על צום וחגירת (לבישת) שק בכ"ד בתשרי (), ולא יום קודם, בכ"ג תשרי, אסרו חג שמיני עצרת.

 תחנון 
נוהגים שלא לומר תחנון באסרו חג, ואפילו בקהילות שנוהגים לחזור לומר תחנון מיד אחרי אסרו חג של סוכות ושבועות. בקצת קהילות, נוהגים גם שלא לומר למנצח באסרו חג.

 ראו גם 
 סעודת מלווה מלכה
 מימונה
 חול המועד

קישורים חיצוניים

 אסרו חג באתר דעת
 תשובת הרב דוד לאו שיש אסרו חג בחו"ל
 מידע על אסרו חג בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

 הרב אליעזר מלמד, דיני איסרו חג בספרו פניני הלכה


הערות שוליים

קטגוריה:חגי ישראל ומועדיו
קטגוריה:מימונה