שבוע הספר העברי

שבוע הספר העברי הוא אירוע המתקיים בישראל מדי שנה באמצע חודש סיוון, במסגרתו מוקמים ירידי ספרים ברחובות הערים, ובהם מיוצגות הוצאות ספרים רבות בישראל, המוכרות את ספריהן במחירים מוזלים. גם בחנויות הספרים, המשתתפות באירוע, נמכרים הספרים בהוזלה בתקופה זו, ויש בהן המאריכות את המכירה המוזלת על-פני כל החודש.

בנוסף למכירת הספרים, מתקיימים במהלך תקופה זו אירועים ספרותיים מגוונים, כגון מפגשים עם סופרים, ערבי קריאה וטקס הענקת "פרס ספיר" לסופרים עבריים.

היסטוריה
יוזמות מוקדמות
הצעה לקיומו של שבוע הספר העברי עלתה ב-19 בנובמבר 1924 במאמר מאת אברהם שצ'גלוב, שפורסם בעיתון "הארץ".

האירוע הראשון של פתיחת דוכנים למכירת ספרים מוזלים ברחוב נערך ב-1 באפריל 1926, כששמו בארץ-ישראל היה "יום הספר העברי". הוא נערך ביוזמת "המשרד להפצת הספר העברי בארץ־ישראל", ארגון שנוסד בשיתוף פעולה בין פרנסי העיר תל אביב לאגודת הסופרים, וביוזמתה של המו"לית ברכה פלאי, ובמסגרתו הוצבו דוכנים בשדרות רוטשילד בתל אביב. ההודעה על לידתו הצפויה נמסרה לציבור כמה שבועות לפני כן מעל דפי העיתונות:

משנת 1926 ועד לשנת 1958 התקיימו מפעם לפעם אירועים כדוגמת "יום הספר העברי" הראשון, כאשר חלקם אף התקיימו בידי תנועות ציוניות בגולה. באנגליה התקיים במשך שנים רבות "שבוע הספר היהודי".

בפברואר 1954 התקיים בחיפה, ביוזמת מועצת פועלי חיפה, שבוע הספר והסופר העברי. במסגרת השבוע התקיימה תערוכת ספרים בהשתתפות הוצאות הספרים הגדולות בישראל. בתחילת אפריל 1954 התקיימה תערוכה דומה בירושלים, אולם ההשתתפות הציבורית הייתה דלה. בפברואר 1956 התקיים בחיפה בפעם השנייה שבוע הספר והסופר העברי. לתוכנית של האירוע הקודם נוסף גם "פרס הספר", הגרלה של פרסי ספרים בין רוכשי ספרים מעל סכום מסוים.

שבוע הספר העברי
את "שבוע הספר העברי" במתכונתו הנוכחית, הכוללת דוכנים למכירת ספרים ברחבי ישראל, יזם המשורר והסופר שלמה טנאי בינואר 1959, במסגרת ועדת העשור להקמת המדינה. במסגרת "חג הספר העברי" שהתקיים בתחילת מאי 1959, הוקמו דוכנים בהם נמכרו ספרים במבצעים, בקריאה שתושבי ישראל יעניקו זה לזה ספר עברי לכבוד יום העצמאות.

החל ממאי 1961 מתקיים "שבוע הספר העברי" ברחבי ישראל באופן סדיר מדי שנה. ברבות הימים הפך שם זה לסימן רשום של המו"ל ומופעל על ידי התאחדות בעלי הוצאות הספרים בישראל. חרף שמו, נמכרים בשבוע הספר העברי גם ספרים בשפות אחרות שיצאו לאור בישראל.

מלבד הדוכנים של הוצאות הספרים הגדולות, בירידי ערים הגדולות ניתן למצוא גם מו"לים קטנים יותר המציעים את ספריהם וכן מחברים רבים שפרסמו את ספריהם בהוצאה עצמית. תופעה נוספת בשבוע הספר היא של סופרים המבקרים בדוכנים וחותמים על ספריהם עבור הקונים. סופרי ילדים רבים התמידו להגיע לירידים מדי שנה בשנה והפכו לחלק מנופו של שבוע הספר. ביניהם מחבר סדרת "חסמבה", יגאל מוסינזון, והסופרת אסתר שטרייט-וורצל.

שמאל|ממוזער|300px|שבוע הספר העברי - מתחם התחנה, ירושלים 2017. מאחור משמאל: סיון רהב-מאיר, ד"ר עשהאל לובוצקי, יהורם גאון.  מלפנים משמאל: אלישיב רייכנר, רחלי שלו, יפעת ארליך.

בשנת 2020 בעקבות מגפת הקורונה אירועי שבוע הספר לא התקיימו.

בשנת 2025 אירועי שבוע הספר הופסקו לאחר יומיים, בעקבות תחילת מבצע "עם כלביא".

 חודש הספר 
לאורך הזמן הפך חודש יוני כולו לחודש בו נערכות הנחות ומכירות מוזלות של ספרים, ובשלב כלשהו החלו ההוצאות לכנות את חודש יוני כולו כ"חודש הספר".

פריסה גאוגרפית
בשנים הראשונות התקיימו שוקי ספרים בעשרות ערים ברחבי ישראל. למשל, בשנת 1962 נפתחו 45 שוקי ספרים בשבוע הספר העברי. בשנת 1967 התקיים היריד בתשעה יישובים: ירושלים, תל אביב, חיפה, עפולה, טבעון, כפר אתא, נתניה, פרדס חנה וגבעתיים. בשנת 1975 התקיימו ירידי מכירת ספרים ב-15 עיירות פיתוח בניידות מיוחדות שהגיעו אליהן. בשנת 1977 התקיים שבוע הספר ב-20 יישובים.

בגלל חוסר כדאיות, לא ששו ההוצאות להקים דוכנים במקומות מרוחקים, ושוקי שבוע הספר לא התקיימו בהם כלל או שהתקיימו במתכונת מצומצמת או ביוזמה של המועצה המקומית. באילת, בשנת 1974, התקיים יריד ספרים במשך שלושה ימים, ביוזמה של מדור תרבות וספורט של העירייה.

בשנת 2017 הוכרז שבפעם הראשונה זה שמונה עשרה שנה לא יתקיימו אירועי שבוע הספר בפריפריה מכיוון שמשרד התרבות הפסיק את מימונם.

בתל אביב
היריד הגדול ביותר של שבוע הספר העברי התקיים בתל אביב. בשנים הראשונות התקיים יריד שבוע הספר העברי בתל אביב, שהיה היריד הגדול בישראל, בכיכר דיזנגוף. בהמשך עבר היריד למשך שנים רבות לכיכר מלכי ישראל (היא כיכר רבין).

בשנת 2001, משיקולי אבטחה, הועבר היריד לגני התערוכה, ומשם עבר בשנת 2003 לגני יהושע. בשנת 2008 הוחלט להחזיר את היריד בתל אביב למיקומו המסורתי. בשנת 2021 עבר למתחם שרונה עקב עבודות הרכבת הקלה בכיכר רבין.

בירושלים
ממוזער|נשיא מדינת ישראל רובי ריבלין מבקר בדוכני שבוע הספר, 2017
בשנות ה-60 התקיים שבוע הספר העברי בירושלים ברחבת הכנסת הישנה ברחוב קינג ג'ורג'. בהמשך עבר היריד לגן הפעמון. משיקולי אבטחה, עבר היריד הירושלמי בשנת 2001 מכיכר ספרא למתחם מוזיאון ישראל, ולאחר מכן, למתחם תחנת הרכבת הישנה. עקב בעיות בהגדרת מתחם תחנת הרכבת הישנה, עבר בשנת 2009 היריד הירושלמי לגן פעמון הדרור. החל משנת 2017 חזר היריד להתקיים במתחם התחנה הראשונה. בתחילת 2024 החלו עבודות להארכת הקו המהיר לירושלים, ולקו הכחול, והיריד חזר לכיכר ספרא.

בחיפה
שבוע הספר העברי התקיים בחיפה בשנות ה-70 ברחבה ליד ספריית פבזנר ותיאטרון חיפה. בשנת 1982 עבר היריד לגן הזיכרון מול בניין עיריית חיפה. בהמשך עבר היריד לרוממה. בשנת 2010 התקיים יריד הספרים בגרנד קניון. ובשנת 2012 חדל היריד בחיפה להתקיים. בשנת 2019 התקיים יריד ספרים בחיפה בגן של בית הכט, לאחר הפסקה של כעשור.

מועד
במהלך שנות ה-60 וה-70 התקיים שבוע הספר העברי במאי, בסמיכות לל"ג בעומר. בשנת 1967 נדחה שבוע הספר אל אחר מלחמת ששת הימים והתקיים בתחילת יולי. משנת 1977 שבוע הספר מתחיל ביום רביעי הקרוב ביותר לט"ו בסיוון, ומסתיים כ-10 ימים לאחר מכן במוצאי שבת. בשנים ה'תשפ"ד וה'תשפ"ה החל שבוע הספר ביום שלישי במקום ביום רביעי.

אירועים נלווים
 שבוע הספר התורני 
בשנת 1976 התקיים במקביל לשבוע הספר העברי, יריד של שבוע הספר התורני במאה שערים.

החל משנת 1996 התרחב מעגל "שבוע הספר" גם לשוק הספרים במגזר החרדי, ובמהלכו מתקיימים ירידי ספרים גם בריכוזים חרדיים, והוא מכונה "שבוע הספר התורני", (לעיתים מכונה "חודש הספר התורני") בשל אופיים של הספרים הנמכרים במגזר זה. בשונה מ"שבוע הספר הכללי", שבוע הספר התורני איננו מנוהל בצורה ריכוזית ומאורגנת, אלא באופן עצמאי, ומתקיימים מספר מרכזים, הירידים המרכזיים נערכים בירושלים ובבני ברק.

שבוע הספר הערבי
בשנת 1973 קיים בית הגפן בחיפה אירוע של שבוע הספר במקביל לשבוע הספר העברי. החל משנת 1976 קיים בית הגפן שבוע ספר ערבי בנפרד משבוע הספר העברי, בחודשים ספטמבר או אוקטובר.

 דוח הספרייה הלאומית 
לפי "חוק הספרים", הספרייה הלאומית מקבלת שני עותקים של כל ספר שפורסם בישראל. מדי שנה, לקראת שבוע הספר, מפרסמת הספרייה הלאומית את נתוני ההוצאה לאור בישראל. הדוח מפרט את כמות הספרים שיצאו לאור בשנה שחלפה, סוגות, נושאי הכתיבה, סוגי מו"לים ונתונים רבים נוספים. כך למשל, בשנת 2004 דווח כי הם קיבלו 6,436 ספרים חדשים. רוב הספרים פורסמו בעברית, ורוב הספרים שפורסמו בעברית היו ספרות מקור. כמעט 8% מהספרים שיצאו לאור ב-2004 הם ספרי ילדים ורק 4% היו ספרי לימוד. לפי סוג ההוצאה לאור, 55% מהספרים הופקו בהוצאות מסחריות, 14% בהוצאה עצמית, 10% בהוצאה ממשלתית, 7% בהוצאה למטרות חינוך, ו-14% הוצאו לאור על ידי גופים אחרים.

בעשור שבין השנים 2008–2018 חל גידול של 35% בהוצאות הספרים (6,326 ספרים בשנת 2008 לעומת 8,571 בשנת 2018).

קישורים חיצוניים


 שבוע הספר העברי - אתר האינטרנט הרשמי של האירוע

 התאחדות הוצאות ספרים בישראל - אתר האינטרנט של ההתאחדות

  - על "יום הספר העברי" הראשון, בשנת 1926




 רוני בר-צורי ובני פפרמן, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, "שבוע הספר " – בראי המספרים, 6 ביוני 2006 - ניתוח נתוני "שבוע הספר" שנמשך במהלך כל חודש יוני 2005
 שבוע הספר, באתר הכנסת (כעת, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.today") (דף מ-2012 ובו מידע שהופיע ב-2003)
 נתוני ההוצאה לאור בישראל: דוח שנתי של הספרייה הלאומית








הערות שוליים

קטגוריה:ישראל: תרבות
קטגוריה:ספרות בעברית
קטגוריה:ירידי ספרים
קטגוריה:מכירת ספרים בישראל
קטגוריה:ישראל: ירידים
קטגוריה:אירועים בחודש יוני
קטגוריה:כיכר רבין