יעקב טרנר

יעקב טרנר (27 בפברואר 1935 – 27 באוקטובר 2024) היה פוליטיקאי ישראלי שכיהן כראש עיריית באר שבע השביעי (1998–2008) וכמפכ"ל העשירי של משטרת ישראל (1990–1993). לפני כן היה טייס קרב ותת-אלוף בחיל האוויר הישראלי. יוזם ומקים מוזיאון חיל האוויר בחצרים.

ביוגרפיה
שמאל|ממוזער|250px|טרנר נואם כמפכ"ל המשטרה, בתחילת שנות ה-90
טרנר נולד בכפר יונה לצבי טרנר, יליד הונגריה, ולדינה לבית רוזנפלד, ילידת פולין.

התגייס לצה"ל בשנת 1953. החל את קורס טיס מס' 17, אך הודח. הוא הצטרף לאחד הקורסים הבאים, מס' 22, וסיים אותו בהצלחה בשנת 1957. לאחר הקורס הוצב לקורס אימון מתקדם (קא"ם) על מטוס דאסו אוראגן בטייסת 113 ("הצרעה") בבסיס חצור. לאחר מכן עבר הסבה למטוס דאסו מיסטר IV. בשנים 1957–1963 היה טייס קרב בטייסת 109 ("העמק"). ב-1963 עבר להטיס מטוס מיראז' 3 והיה חלק מצוות קליטת המטוס בטייסת 117 ("הסילון הראשונה") בבסיס רמת דוד. בשנים שלאחר מכן שירת כמדריך בבית הספר לטיסה, ששכן בבסיס תל נוף, ומאוחר יותר מונה כמפקד טייסת בבית הספר לטיסה.

החל מסוף שנות ה-50 פרסם בבטאון חיל האוויר טור הומוריסטי על הווי החיל.

במלחמת ששת הימים פיקד על טייסת 107 ("אבירי הזנב הכתום"), שבאותה תקופה הייתה טייסת אוראגן. במהלך המלחמה הוביל מבנים לתקיפת שדות תעופה במסגרת מבצע מוקד. באחת מהגיחות שבה הוביל רביעייה לתקיפת כוח שריון ירדני נפגע מטוסו באש נ"מ, אך הוא הצליח להנחית את מטוסו הפגוע בישראל.

מספטמבר 1967 עד יולי 1969, כולל במלחמת ההתשה, פיקד על טייסת 110 ("אבירי הצפון"), שהייתה טייסת סוד אוויאסיון ווטור. במלחמת ההתשה איבד את שני סגניו,  ו. בהמשך שירת כמדריך ראשי בבית הספר לטיסה וכמפקד טייסת תעופה בתל נוף. ב-1972 מונה למפקד בית הספר לטיסה.

במלחמת יום הכיפורים לחם טרנר כטייס פנטום בטייסת 107, שפעלה באותן שנים מבסיס חצרים. לאחר לימודי תואר ראשון במדעי ההתנהגות באוניברסיטת בן-גוריון מונה ב-1975 לראש מחלקת ההדרכה של חיל האוויר שבלהק אוויר. ב-1977 הוענקה לו דרגת תת-אלוף, ובשנים 1977–1981 פיקד על בסיס חצרים. תפקידו הבא היה כראש להק כוח אדם של חיל האוויר (1981–1985) שאחריו השתחרר מצה"ל בדרגת תא"ל לאחר 32 שנות שירות. כטייס קרב ביצע טרנר מעל 300 גיחות מבצעיות.

טרנר יזם והקים את מוזיאון חיל האוויר בחצרים אותו ניהל מיום הקמתו ועד 2015. גם לאחר שחרורו מצה"ל המשיך להטיס את מטוסי המוזיאון, עד שהגיע לגיל 75.

שירותו במשטרת ישראל
לאחר שחרורו מצה"ל התגייס למשטרת ישראל, שם כיהן כראש אגף כוח אדם (כיום אמ"ש) בשנים 1985–1989, וכמפקד מחוז מרכז בשנים 1989–1990. ב-1 באפריל 1990 הוענקה לטרנר דרגת רב ניצב והוא מונה למפכ"ל העשירי של המשטרה. בשלוש שנות כהונתו כמפכ"ל הקים את משטרת התנועה הארצית ואת היחידה האווירית של משטרת ישראל, הפעיל את מדיניות ה"דלת הפתוחה" לאזרח בכל תחנות המשטרה, פעל לקידום השוטרים ומבחינת תושבי באר שבע והנגב הייתה גולת הכותרת לפעילותו הקמת המחוז הדרומי בתחומי באר שבע.

כמה חודשים אחרי תחילת תפקידו כמפכ"ל, ביום הכיפורים ה'תשנ"א, 29 בספטמבר 1990, עלתה קבוצה גדולה של מפגינים מוסלמים לכיוון הכותל המערבי. המשטרה עצרה את התקדמותם אך היו נפגעים רבים משני הצדדים, והאירוע נתפס כחריג בהיקפו בירושלים, וכאיום על ביטחון המתפללים בכותל. ההפגנה נוצרה אחרי פרסום כרוז של הוואקף הקורא להתנגד לכוונת נאמני הר הבית להציב אבן פינה טקסית לבית המקדש השלישי. למחרת נערכה ישיבה ובה הנחה ראש הממשלה יצחק שמיר את שר המשטרה רוני מילוא ואת מפכ"ל המשטרה טרנר לדאוג "להנמכת האש" בירושלים. בהתאם הוחלט שלא לאפשר לנאמני הר הבית לקיים את הטקס והדבר פורסם והועבר לוואקף. בתפילות המוסלמים ביום שישי, 5 באוקטובר 1990 (חג סוכות תשנ"א), הכריז המואזין שיש למנוע את טקס הנחת אבן הפינה המתוכנן ליומיים לאחר מכן. ביום שני, ד' חול המועד סוכות, תשנ"א (8 באוקטובר 1990) נזרק מטר אבנים מאזור הר הבית על המתפללים והמבקרים הרבים ברחבת הכותל, וכ-20,000 איש פונו משם לאחר שחלקם נפצעו. השוטרים בהר הותקפו, תחנת המשטרה ברחבת הר הבית ננטשה והועלתה באש. המשטרה הסתערה על המתפרעים באש חיה, ו-17 מהנוכחים בהר נהרגו. בהופעה טלוויזיונית למחרת, ולמרות ביקורת משמעותית, הודיע טרנר כי הוא מצדיק את החלטת המשטרה ואת פעולתה, בייחוד לאור תקיפת המתפללים ברחבת הכותל מתוך רחבת הר הבית, בפעם הראשונה מאז שחרור העיר העתיקה במלחמת ששת הימים.

סיים את תפקידו כמפכ"ל בשנת 1993.

מאז 2002 כיהן טרנר כנשיא הסניף הישראלי של ארגון השוטרים הבינלאומי - IPA.

 ראש עיריית באר שבע 
לפני כהונתו של טרנר כראש עיריית באר שבע, קיבל הצעות להתמודד לראשות עיריית תל אביב ורמת גן, אך סירב להצעות ואמר "אם אני אהיה ראש עיר זה רק של העיר באר שבע". בשנת 1998 נבחר לראשות עיריית באר שבע, ובשנת 2003 נבחר לכהונה שנייה עם 48.29% מהקולות. טרנר עמד בראש רשימת "באר שבע 1", רשימה מקומית שנתמכה על ידי מפלגת העבודה. עם הקמת מפלגת קדימה ב-2005 הודיע על תמיכתו בה.

כראש עירייה, טרנר שם למטרה לבנות שני דברים שהיו חסרים בעיר: היכל תרבות ואצטדיון כדורגל. היכל התרבות (משכן האומנויות) הושלם בימי כהונתו, ואילו האצטדיון נבנה לאחר תום כהונתו ונקרא על שמו. כמו כן, השקיע במוסדות חינוך ורווחה בעיר וגייס כספים למיזם פארק נחל באר שבע ולפארק ההייטק.

בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2008, גבר עליו רוביק דנילוביץ' עם 60.39% מהקולות.

טרנר עבר להתגורר ברמת השרון, והמשיך להתנדב במוזיאון חיל האוויר בחצרים.

חיים אישיים
טרנר היה נשוי לאריאלה, עד למותה ב-2017. לזוג נולדו שלושה בנים, שניים מהם טייסים. אחייניתו היא קרן טרנר אייל, לשעבר מנכ"לית משרד האוצר ומשרד התחבורה.

טרנר הלך לעולמו ב-27 באוקטובר 2024, בגיל 89.

הוקרה ופרסים
ממוזער|250px|פרס מפעל חיים על הקמת מוזיאון חיל האוויר ושימור מורשת החיל
טרנר זכה שלוש פעמים בפרס מפקד חיל האוויר.
 בשנת 1985 זכה בפרס על ביצוע פרויקט יבנה, מטעם אלוף עמוס לפידות.
 בשנת 1995 קיבל פרס מפקד חיל האוויר, מטעם אלוף הרצל בודינגר.
 בשנת 2010 זיכה אותו אלוף עידו נחושתן בפרס על שימור ופיתוח מורשת חיל האוויר.

טרנר קיבל בשנת 2009 את אות יקיר הנגב מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב. באותה שנה קיבל את אות יקיר באר שבע על שירותו למען העיר.

בשנת 2013 זכה בפרס יקיר הרשויות המקומיות מטעם מרכז השלטון המקומי על תרומתו לפיתוח באר שבע והנגב ותרומתו לביטחון המדינה. הפרס הוענק לו בטקס בכנסת על ידי יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין כנציג ראש הממשלה וע"י שלמה בוחבוט יו"ר מרכז השלטון המקומי.

אצטדיון טוטו באר שבע על-שם יעקב טרנר שנפתח בשנת 2015 נקרא על שמו.

בחודש ינואר 2020 חנכה עיריית יבנה גינה ציבורית על שמו בשכונה המשטרתית בעיר שהוקמה ביוזמתו, בה מתגוררות 255 משפחות.

קישורים חיצוניים

 יעקב טרנר - המפכ"ל העשירי, באתר משטרת ישראל






הערות שוליים

קטגוריה:ראשי עיריית באר שבע מטעם מפלגת העבודה
קטגוריה:מפכ"לי משטרת ישראל
קטגוריה:קציני משטרה יוצאי צה"ל
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי בית הספר לטיסה של חיל האוויר
קטגוריה:מפקדי בסיס חצרים
קטגוריה:ראשי להק כוח אדם
קטגוריה:מנהלי מוזיאונים בישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז המרכז במשטרת ישראל
קטגוריה:ראשי אגף משאבי אנוש במשטרת ישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:ראשי להק ומחלקת ההדרכה בחיל האוויר
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:כפר יונה: אישים
קטגוריה:יקירי באר שבע
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם קדימה
קטגוריה:קציני צה"ל בכירים בראשות רשויות מקומיות בישראל
קטגוריה:אישים ממוצא פולני
קטגוריה:אישים ממוצא הונגרי
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024