רב אשי

רב אשי (337–427, ד'קפ"ז) היה מגדולי האמוראים, מראשי הדור השישי של אמוראי בבל. הוא היה מעורכי התלמוד הבבלי ועמד בראש ישיבת סורא במשך קרוב ל-60 שנה. פעל עד תחילת המאה ה-5.

 ביוגרפיה 
על פי האמור בתלמוד, רב אשי נולד בעיר אֲוִירְיָא שבמדי.

הוא הקים מחדש את ישיבת סורא במתא מחסיא, פרבר של העיר הבבלית סורא, ועמד בראשה. הוא החל בעריכת התלמוד הבבלי יחד עם רבינא, עבודה שאותה השלימו ממשיכי דרכו. ידוע שהיה עשיר ורב השפעה. עליו אומרת הגמרא: "תורה וגדולה במקום אחד" (), וגם ראש הגולה, רב הונא בר נתן, שהיה מרבותיו, היה כפוף אליו.

הוא הקפיד במיוחד על כבודם של בתי הכנסת בעירו. דוגמה לכך היא הקפדתו שלא ייבנו בתים יותר גבוהים מבית הכנסת.תלמוד בבלי, שבת י, א. פעם אחת, כאשר ראה סדקים בבית כנסת בעירו, סתר את בית הכנסת והכניס מיטתו לשם (כדי להכריח עצמו להתעסק בתיקון), ולא הוציא אותה משם עד שהתקין לו מרזבים.

בתלמוד הבבלי מתועדת אגדה על אודות ימיו האחרונים של רב אשי. על פי המסופר, נגלה אליו מלאך המוות בשוק, ורב אשי ביקש ממנו ארכה של שלושים יום כדי לשנן את תלמודו, בהסתמכו על המימרה: "אשרי מי שבא לכאן (לעולם הבא) ותלמודו בידו". ביום השלושים, כששב אליו מלאך המוות, שאל אותו רב אשי לפשר החיפזון, ונענה כי הגיע זמנו של בר נתן להתמנות לראשות ישיבת פומבדיתא, ו"אין מלכות נוגעת בחברתה כמלוא נימה" - כלומר, אין שני מנהיגים יכולים לשמש בכהונתם בו-זמנית, ולכן על רב אשי להסתלק מן העולם טרם מינויו של בר נתן.

 קברו 
ממוזער|שמאל|250px|הכניסה לקבר רב אשי בהר שנאן
ממוזער|שמאל|250px|מתפללים בקבר רב אשי לאחר חלוקתו
על פסגת הר שנאן שבגבול ישראל–לבנון נמצא מבנה קבר קדום. הקבר זוהה לראשונה במחצית השנייה של המאה ה-20 עם האמורא רב אשי או עם בנו, מר בר רב אשי, בעקבות מסורת יהודית המתארת את קבורתו באזור אחר הקרוב גם הוא לגבול.

על פי מסורת מוסלמית מיוחס הקבר לשייח' עבאד, וזה גם שמו הערבי של ההר (الشيخ عباد).

בשנת 1972 דיווח חוקר ארץ ישראל צבי אילן על קיום שילוט המציין "קבר ר' אשי" בהר שנאן. בניגוד למסורות המוקדמות שהתייחסו לאזור אחר, בהר שנאן יוחס הקבר רק לדמות אחת – רב אשי (או לבנו).

בשנת 1990 הוקם ושופץ הקבר בהר שנאן על ידי ארגון "קדמונינו" במסגרת פרויקט שימור אתרי מורשת. בתחילת המאה ה-21 חל שינוי בייחוס הקבר, כאשר החלו לסמנו כקברו של מר טביומי בר רב אשי, בנו של רב אשי.

מחקר מקיף משנת 2007, שנערך על ידי החוקרים הרצברג, סטפנסקי וגבאי, קבע כי המיקום בהר שנאן "רחוק מאוד מהמיקום אותו ציינו עולי הרגל, ואינו שייך כלל לא לבניאס ולא לאזור הבניאס". על פי ניתוח כתבי המסעות ההיסטוריים, החוקרים הציעו שהקבר המקורי שאליו התייחסו המקורות ממוקם במקאם נבי אל-ח'דר שבבניאס (מעל מערת בניאס), מקום המקודש כיום לעדה הדרוזית, המיוחס לאליהו הנביא. לפיכך, "ועד אהלי צדיקים" סימן את המקום המזוהה על פי המסורת כקברם של האמוראים (רב אשי, רב פפא ובניו, רבא, אביי ובניו, רב ביבי ורב שימי) במקאם נבי אל-ח'דר.

מחקר שפורסם במרץ 2025 על ידי החוקר דייוויד שפירו, שעסק בפולמוס בתקופת מלחמת חרבות ברזל סביב מיקום הקבר, מציג סקירה היסטורית של המסורות הקשורות למקום. המחקר מצביע על כך שהמסורת היהודית אודות קבורתם של האמוראים רב פפא, רב אשי ובניו של אביי בסמוך ל"מערת פמיאס" (אזור בניאס), מתועדת לראשונה רק במפנה המאות ה-14 וה-15. תיעוד מהמאה ה-16, המיוחס למקור מהמאה ה-15, מזכיר לראשונה גם את המסורת שלפיה באזור זה התרחש מעמד ברית בין הבתרים.

שפירו טוען במחקרו כי ההיתכנות לקיומו של ידע היסטורי מהימן אודות מקום קבורתו של רב אשי היא אפסית. הוא מבקר את הזיהוי המייחס את קברו להר שנאן, זיהוי שהתפתח רק במחצית השנייה של המאה ה-20. לעומת זאת, שפירו מציין כי אם יש לייחס משמעות כלשהי, יש להתייחס למסורת הקדומה יותר המקשרת את קברו עם אלו של אישים נוספים באזור בניאס, ובכך תומך במסקנותיהם של הרצברג, סטפנסקי וגבאי. עם זאת, הוא מדגיש כי גם מסורת זו (בבניאס) היא בעלת חשיבות מבחינה מסורתית בלבד, וחסרת כל ערך היסטורי ממשי. בהתייחסותו לטענות השוללות את אפשרות קבורתו של רב אשי בארץ ישראל בשל העובדה שנפטר בבבל, שפירו מציין כי אין בכך כדי לשלול לחלוטין את האפשרות, שכן קיימות עדויות בתלמוד על העלאת גופותיהם של חכמים בני דורו לקבורה בארץ ישראל.

 אירועים ביטחוניים 
הקבר היה אחת מנקודות המחלוקת האחרונות בין ישראל ללבנון, לאחר נסיגת צה"ל מלבנון ב-2000. שליח האו"ם טריה לארסן הציע לחלק את הקבר בין ישראל ללבנון בצורה שתאפשר גישה לשני העמים וכך בוצע.

עד נסיגת ישראל מדרום לבנון היה הקבר כולו בשליטת ישראל, והתאפשרה גישה חופשית של יהודים למקום. לאחר הנסיגה חולק השטח בין ישראל ללבנון. זמן קצר לאחר מכן התמקם חזבאללה ליד הגדר, וצה"ל מנע הגעת יהודים לקבר מחשש לחייהם, עד מלחמת לבנון השנייה, אז הורחק חזבאללה מהאזור. כיום, באמצע הקבר יש גדר תיל החוצצת בין צידו הישראלי לצידו הלבנוני. מצידו הישראלי של הקבר הוקם מוצב של צה"ל, האזור כולו מוגדר "שטח צבאי" והכניסה אליו מתאפשרת בתיאום ביטחוני. ארגון "יסוד עולם" מארגן עליות המוניות לקבר בחנוכה. במספר מקרים שבהם נכנסו קבוצות מתפללים ללא אישור, הצבא הגיש נגדם תלונות במשטרה.

במלחמת חרבות ברזל כבש צה״ל שטחים שולטים בדרום לבנון, בין היתר באזור ההר. במהלך הפסקת האש היו מספר אירועים שבהם ניסו חרדים לבקר בהר ואף הצליחו לעבור את הגבול. באחד המקרים, בפברואר 2025, יידו המבקרים אבנים כלפי כוח צה"ל, ובעזרת המשטרה נעצרו ארבעה.

ב-7 במרץ 2025 התאפשרה כניסה מסודרת של כ-300 חסידי ברסלב לתפילה בקבר רב אשי בתיאום עם צה"ל. כיום כל שליטת הקבר בידי צה"ל באזור החיץ, קו המוצבים של הצבא, שהוקמו לאחר הפסקת האש בזירת לבנון במלחמת חרבות ברזל.

 משפחתו 

רב אשי היה חתנו של רמי בר אבא.

בנו וממשיך דרכו היה מר בר רב אשי, שנהג לחתום בכינוי טביומי. בן נוסף היה לו ושמו רב סמא בריה דרב אשי. לפי רש"י נפטר רב סמא בחיי אביו והשאיר יתומים, אך יש חולקים וסוברים שרב סמא נפטר לאחר פטירת אביו. לרב אשי הייתה גם בת, שעליה מסופר שסבלה מכאבים במעיים ורבין דמן נרש ריפא אותה באמצעות אחת מהרפואות התלמודיות המוזכרות במסכת גיטין. ביתו נישאה רק לאחר פטירת אביה, ורבינא גבה לצורך הוצאות נישואיה חלק מכספי הירושה שירשו אחיה, מר בר רב אשי והיתומים בני רב סמא.

 הגיית שמו של רב אשי 
קיימות שתי שיטות בהגיית האות שי"ן בשמו של רב אשי. יש שקוראים בחיריק (שִ), ויש הקוראים בצירה (שֵ). מסורת ההגייה בצירה מעידה אולי ששמו הוא צורה מקוצרת של השם "אשר".

בפירוש הרב יוסף קאפח לאיגרת תימן נזכרת איגרת הרמב"ם שנכתבה בחרוזים, ובה חרוז אחד הנגמר ב"מֹשֶׁה" וחרוז אחריו הנגמר ב"רב אשי", כעדות קדומה למסורת הספרדית והתימנית להגות את השם בצירה ולא בחיריק. ייתכן שכבר בתלמוד עצמו ניתן למצוא חריזה של "רב אשי" עם המילה "מִקְדְּשֵׁי", לפי הטענה העולה שם כי שמותיהם של אשי ורבינא רמוזים בפסוק מתהלים: 

 הנצחה 
בעת החדשה הונצח שמו של רב אשי בשמות רחובות בערים ירושלים (בקטמונים), תל אביב-יפו (בשכונת נווה אביבים) בני ברק, בית שמש (ברמת בית שמש) ואשדוד (ברובע ז').

 ראו גם 
 תלמוד בבלי
 רבינא
 רבינא האחרון

 קישורים חיצוניים 




 רב אשי, מתוך סדרת פינות על חכמי ישראל עם הרב אורי שרקי, באתר ערוץ מאיר.


  (06.03.2025)

 הערות שוליים 

אשי
אשי
קטגוריה:תלמידי רב פפא
קטגוריה:תלמידי רבא
קטגוריה:ילידי 352
קטגוריה:נפטרים ב-427
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל