יעקב אריה אלתר

רבי יעקב אריה אלתר (נולד בכ"ט באייר ה'תרצ"ט, 18 במאי 1939) הוא האדמו"ר מגור, המכהן. חבר נשיאות מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.

 ביוגרפיה 
נולד בלודז' שבפולין, לרבי שמחה בונם אלתר בעל ה"לב שמחה" וליוטא הענא, בת רבי נחמיה אלתר, אחי סבו, ונקרא על שם סבו רבי יעקב אריה מראדזימין, אמו נכדת רבי מנחם מנדל מקוצק. 

בשנת ה'ת"ש (1940) בצל מאורעות השואה, נמלט הרב אלתר שהיה אז לפני גיל שנה, מפולין יחד עם אביו (ה"לב שמחה") וסבו, האדמו"ר רבי אברהם מרדכי אלתר (ה"אמרי אמת"), לארץ ישראל. עם הגעתם לארץ באונייה, ניסו שלטונות המנדט הבריטי למנוע את ירידתו של התינוק, בטענה על היעדר אישורי כניסה מתאימים (סרטיפיקטים). מכשול זה הוסר לבסוף בזכות התערבותו הישירה של הרב הראשי לישראל דאז, יצחק אייזיק הלוי הרצוג, והפעלת שתדלנות ולחץ כבד על ידי גורמים רבים. בנוסף, סביו האדמו"ר ה"אמרי אמת" איים במפורש שלא יירד בעצמו מן האוניה עד אשר יאושר לנכדו הקטן לרדת עימו יחד. בעקבות הלחץ המשולב, נכנעו הבריטים ואישרו את ירידתו של התינוק מעל סיפון האוניה, וכך עלה לארץ.

למד בתלמוד תורה עץ חיים ובישיבת שפת אמת, שם היה חבר בקבוצת ה"ברוינריסטים". כאשר שהה אביו רבי שמחה בונם אלתר בשנת ה'תש"ט בקארלסבאד, הרב יחזקאל גרובנר, מפליטי השואה, לימים רב בדטרויט שבארצות הברית, לימד אותו משנה. בחודש כסלו ה'תש"ט הגיע אביו עם משפחתו לאנטוורפן, והתגורר סמוך למרכזי החינוך התורתי 'יסודי התורה' ו'בית יעקב'ושם למדו בנו ובתו. בתקופה זו רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מנארול למד עם הרבי.

בתחילת חודש אלול ה'תש"ט 1949 הפליג עם אביו חזרה לארץ ישראל. בכ"א בכסלו ה'תש"ך 1960 נישא לשושנה, בת הרב מנחם מנדל וייץ, ר"מ בישיבת חידושי הרי"ם בתל אביב. למד בכולל 'בית תלמוד להוראה' בבני ברק, ועשה שימוש אצל האדמו"ר רבי נחמן כהנא (השני) מספינקא.

 פעילות ציבורית 
ממוזער|300px|ישיבת מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, ה'תשע"ג. הרב אלתר יושב בראש, חמישי מימין
בצעירותו התפלל הרב אלתר בשטיבל שד"ל בבני ברק. לאחר מכן, פתח יחד עם חבריו הקרובים שטיבל ברחוב רש"י בבני ברק,, בהמשך, עקב מחסור במקום בשטיבל, החלו להתפלל בשבתות ב'בית תלמוד להוראה' ברחוב הרב מלצר. גם לאחר התמנותו לאדמו"ר המשיך להתפלל שם בשבתות בהן שהה בבני ברק. בשטיבל זה שברחוב רש"י, ישב ולמד הרב אלתר במשך שנים רבות, ואף תקופה קצרה לאחר קבלת ההנהגה כאדמו"ר. במשך שנים, למד שם הרב אלתר בחברותא עם הרב ישראל פישביין, מרבני בד"ץ קהילות, ורבם של חסידי גור בעיר פתח תקווה.

בתקופה זו קבלת הקהל ובריתות היו נערכים בשטיבל גור שבסמטת משה יוסף בבני ברק. סדר זה היה עד לשנת ה'תשע"ב שבה עבר להתגורר בירושלים.

עוד בצעירותו הועידו והדריכו האדמו"ר הבית ישראל מגור להיות ממשיך השושלת. כבר בחיי אביו, רבי שמחה בונם, היה הרב יעקב אלתר מעורב בצורה פעילה בפוליטיקה הפנים-חרדית, ומשנחלש אביו בחודש אלול ה'תשמ"ה אוקטובר 1985 הוביל בפועל את החסידות יחד עם דודו רבי פינחס מנחם אלתר. הוא הוביל את ההתנגדות למאבקו של הרב שך להחרמת חסידות חב"ד ליובאוויטש, שהביא לתמיכתה של חסידות חב"ד באגודת ישראל ב בשנת ה'תשמ"ט 1989 ולהקמתה של תנועת דגל התורה. עם פטירת אביו בחודש תמוז ה'תשנ"ב 1992 הועברה האדמו"רות לדודו רבי פינחס מנחם אלתר. לאחר פטירת דודו בחודש אדר ה'תשנ"ו (1996) מונה רבי יעקב אריה לאדמו"ר הנוכחי.

הרב אלתר נחשב מהאישים החזקים באגודת ישראל. בצוותא עם דגל התורה הליטאית מרכיבות שתי המפלגות את סיעת יהדות התורה והשבת בכנסת. באופן מסורתי הוצב נציג חסידות גור בראש הרשימה (ובאופן חריג בתחילת הנהגתו יצג מאיר פרוש את גור במקום הראשון). ובראשות הסיעה בכנסת של יהדות התורה, עד ל, שבה מונה נציג חסידות בעלז לעמוד בראשות הסיעה. נציגו הפוליטי הבולט של הרב אלתר, החל מהכנסת החמש עשרה היה יעקב ליצמן, ומהכנסת העשרים וחמש החליפו יצחק גולדקנופף שעומד בראש סיעת יהדות התורה מטעם הסיעה המרכזית באגודת ישראל.

הרב יעקב אלתר יחד עם הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן הקימו את רשת "נתיבות משה". שני הרבנים נסעו לארצות הברית ולאירופה להתרמת הקהילות המקומיות המתגוררות שם עבור מוסד זה ועבור מוסד "החינוך העצמאי" ורשת "שובו", בשנים ה'תשנ"ח 1998, ה'תשס"ו 2006 ו-ה'תשס"ז 2007, וכן לחיזוק ועידוד הקהילות היהודיות במקום. לאחר נסיעותיהם המשותפות שררה מתיחות בין חצרות הרבנים שהובילה לשורה של מהלכים מנוגדים בין אגודת ישראל ודגל התורה. בבחירות לראשות עיריית ירושלים תמכו שני הציבורים במועמדים שונים ודגל התורה הקימה עמותה חדשה לחינוך העצמאי בשיתוף פעולה עם סיעת שלומי אמונים. באלול תשע"ו הופיע הרב שטינמן בחתונתו של נכדו של הרב אלתר, צעד שהתפרש כקריאה לפיוס ולשלום. שבועיים לאחר מכן נפגש הרב אלתר עם הרב שטיינמן, הרב אלתר ביקש שהפגישה תיערך ללא תמונות, ללא מכשירי הקלטה ולאפשר פגישה אישית בינו לבין הרב שטיינמן - ללא הנוכחים.

הרב אלתר עמד בקשר עם הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד, ונפגש עמו פעמיים. במסגרת אחת הפגישות, הציע הרבי מחב"ד בפניו כיסא לשבת עליו - מחווה שנחשבה ליוצאת דופן ונדירה במיוחד בחצר חסידות חב"ד, והיא מלמדת על ההערכה הרבה שרחש הרבי מחב"ד כלפי הרב אלתר (עוד בטרם היה לאדמו"ר).

בשנת ה'תשמ"ה, כאשר התאפשר ליהודים להגיע לפולין, יצא מספר פעמים בראש משלחת לטפל ולשקם ציוני אדמו"רים שנחרבו במלחמה.

בשנת ה'תשנ"ט 1999 היה היוזם של הפגנת החרדים נגד בית המשפט העליון בנושאי דת ומדינה.

 דרכו בהנהגת חסידות גור 
בעשורים הראשונים להנהגתו הרב אלתר ערך טיש בסעודה שלישית בכל שבת בה שהה בירושלים, אך בעשור האחרון הוא עורך טיש רק בעת שמחה במעונו, ובחלק מהחגים והשבתות המיוחדות.

הרב אלתר נמנע בקיצוניות מכל גינונים חיצוניים הנהוגים בחסידויות, אין לו מקל וגולת כסף, ולא עטרה לטלית כפי שהיה נהוג אצל האדמו"רים בגור. הוא מקפיד שלא להיפגש עם מחללי שבת, כולל ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, למעט פגישה מתוקשרת עם המפקח הכללי של משטרת ישראל ופגישות עם עורכי דין, רופאים ומומחים שונים הנדרשים לו לצורך עסקיו או הנהגת חצרו. הוא נמנע מראיונות ונאומים פומביים, ובעבר גם העדיף שתמונותיו לא תתפרסמנה. ממעט להתבטא בציבור ובדרך כלל אחד מחסידיו ומקורביו מביא את ברכתו לאירועים.

בשנים ה'תש"ס - ה'תש"ע הוביל שינויים בחסידות, ובהם: שינוי שיטת הלימוד בישיבות גור מעיון לבקיאות ולידיעת התלמוד בעל פה, מהלך שבהמשך התפתח לשיטה הנקראת בחסידות 'מזומנים'. לימוד יומי בן שעה של הלכה לידיעת דיני ה"שולחן ערוך" מתוך הספר משנה ברורה. ריכוז כל תלמידי ישיבות גור בזמנים מוגדרים בשנה בירושלים. הפעלת תלמודי התורה בשעות אחר הצהריים של שבת. צימצום משמעותי של חופשת בין הזמנים לכשבוע בלבד. הארכת תקופת הלימודים בתלמודי תורה עד כיתה ט', הקמת רשת מתיבתות לבחורים לאחר סיום התלמוד תורה, העברת הבחורים מגיל 20 בערך ומעלה לישיבות מיוחדות עבורם. פתיחת מסגרות לימוד לאברכים העובדים לפרנסתם המונות אלפי לומדים. נכון ל-ה'תשפ"ו-2025 בהנהגתו יש 60 ישיבות קטנות וגדולות, 150 כוללים, 250 בתי חסידים, 76 כוללי "חדוותא" (מסגרות לימוד יומיות של שעתיים ביום) המיועדים לאנשי החסידות העובדים למלאכתם וקובעים עיתים לתורה, ו-120 ישיבות "חביבין" (מיועדות לימי שישי-שבת בלבד) המיועדות אף הן לאנשי החסידות העובדים למלאכתם וקובעים עיתים לתורה.

הוא ידוע בזהירותו המופלגת בכל הקשור לחיי אדם, בשל כך חסידיו אינם מתגוררים מעבר ל, ואף המליץ לחסידיו הגרים בחיפה לעזוב את העיר בשל זיהום האוויר במפרץ חיפה. במלחמת חרבות ברזל, הורה לחסידיו להתפנות מהעיר חצור הגלילית עד אשר יבנו ממדי"ם. ובגלל האסון הכבד שאירע בבית הכנסת של חסידות קרלין-סטולין ביישוב גבעת זאב, בו קרסו הטריבונות ("פארנצ'עס") בערב חג השבועות ה'תשפ"א (2021), הורה הרב אלתר לפרק לאלתר ולהוציא מבית מדרשו את כל הטריבונות הקיימות בבית המדרש הגדול בירושלים, ונמנע משימושן כמעט באופן כליל. בשיחה עם מקורביו, הסביר הרב אלתר את הרקע והמקור להזעקתו ולהוראתו החמורה, המעוגנת על פי דברי הגמרא במסכת שבת (ס, ע"א) לעניין 'סנדל המסומר':

הגמרא דנה שם במקרה שבו נגזר על 'סנדל המסומר' להיות אסור (משום כלי), ואף שאמרו כי ישנם טעמים שונים לאיסור זה, הטעם העיקרי הוא משום מעשה שהיה. הגמרא מספרת כי בזמן גזירות, נחבאו יהודים במערה. הם קבעו כי "הנכנס יכנס והיוצא אל יצא". באחד מהמקרים, נהפך סנדלו המסומר של אחד מהם (שעליו נאסר האיסור), וחשבו חבריו כי אחד מהם יצא וראהו האויב, וכעת הוא בא עליהם. מתוך הפחד והדוחק, דחקו זה בזה והרגו זה את זה, יותר ממה שהרגו בהם האויבים.

הרב אלתר למד מכך שגם כאשר דבר נעשה באישור מלא של גורמי הבטיחות המקצועיים – כפי שהיו הטריבונות בבית המדרש בגבעת זאב – עדיין עלינו לחשוש לסכנה הנובעת מתוך הדוחק והבהלה של הקהל, בדומה למקרה ה'סנדל המסומר'. ולכן, אף על פי שהטריבונות עשויות להיות בטוחות מבחינה הנדסית, החשש הגדול הוא מ"מעשה שהיה" ומסכנת הידחקות הקהל במצבי בהלה או דוחק, ובכך הוא פסק להימנע משימושם כמעט באופן כליל. 

הרב אלתר מתנגד לשימוש בטלפונים חכמים בשל חששו מ"הנזק הרוחני שיתרחש מהשימוש בהם" ולכן יזם ופעל לשימוש בטלפונים כשרים, חסידיו הזקוקים לסמארטפון משתמשים במכשיר עם סינון ייחודי של חסידות גור המתבצע על ידי חברת דלתא מובייל.

הרב אלתר מדורג שלישי ברשימת העשירים שברבני ישראל, עם הון של 350 מיליון ש"ח (נכון לשנת 2012). עושרו בא לו בירושה מאביו שהשקיע טרם קום המדינה בנדל"ן. בין היתר, הוא מחזיק בבעלות על רבע מהקרקעות ביישוב ארסוף. למרות עושרו המופלג התגורר בבניין מגורים רגיל ברחוב רשב"ם בבני ברק. בשנת ה'תשע"ב עבר להתגורר בדירה בבניין בית המדרש של החסידות ברחוב ירמיהו בירושלים.

חסידות גור בהנהגתו מונה נכון לתחילת שנת ה'תשפ"ה למעלה מ-12,500 משפחות בישראל ועוד אלפי משפחות מחוצה לה שמונות יחד למעלה מ-80,000 נפש.

בתקופת הנהגתו התפצלה החסידות ופלג ממנה פרש בראשות בן דודו רבי שאול אלתר והקים את קהילת פני מנחם.

 הנהגות הלכתיות 

מתפלל שחרית בימי החול בשעה מוקדמת וביחידות, כשבדרך כלל משתדל להספיק קריאת שמע בברכותיה לפני סוף זמן קריאת שמע לפי שיטת המגן אברהם.

אינו אומר תחנון, כיוון שבדרך כלל הוא מכהן כסנדק בברית מילה באותו היום. גם בימים שאין אצלו ברית, הוא לא אומר תחנון בנימוק שבמשך רוב ימי השנה הוא פטור מתחנון, וממילא גם בשאר הימים הוא פטור.

תפילת מנחה בימי חול ותפילת ראש חודש הם התפילות בימות השבוע שבהן מתפלל בציבור ואליה מגיעים מדי יום אלפי חסידים.

 משפחתו 
הרב אלתר נשוי לשושנה בתו של הרב מנחם מנדל וייץ, ר"מ בישיבת חידושי הרי"ם, לזוג תשעה ילדים:
 הרב אברהם מרדכי, מתגורר בירושלים. חתן אהרן נח יוסקביץ', נכד ה"אמרי אמת", ועומד בראש ארגון 'וכל בניך' המאגד את ילדי החסידות ללימוד הש"ס בשיטת מזומנים.
 אסתר, נשואה לרב אברהם העניך זילברשטיין, מתגוררים בבני ברק, ראש הישיבה הגדולה "אמרי אמת" בבני ברק וראש כולל חסידי גור בפתח תקווה, בן הרב מאיר זילברשטיין שכיהן כרב חסידות גור בירושלים ובבית שמש.
 הרב נחמיה, מתגורר באשדוד ועומד בראשות כל הישיבות של חסידות גור בעיר, וראש ישיבת 'האחים חנצ'ינסקי' באשדוד. חבר הנהלת המרכז העולמי של חסידי גור בירושלים.
 רותי, נשואה לרב אברהם שמואל ראנד, מתגוררים בקרית הרי"ל, משפיע חסידי ומשגיח בישיבת "מאור ישראל" שבבני ברק.
 חוה, נשואה לרב חיים יהושע שארר, מתגוררים בבני ברק, נכדו של הרב גדליה שור. מכהן כראש ישיבה גבוהה חידושי הרי"ם בבני ברק.
 רבקה רחל, נשואה להרב שמעון רוטשטיין מתגוררים בבני ברק, ומכהן בראשות כולל למצוינים בבני ברק, בנו של הרב נחום רוטשטיין, ראש ישיבת נזר התורה. עורך מאמרי תורתו של חמיו הרבי.
 הרב ישראל מנחם, ראש כוללי הלכה בבני ברק. חתן רבי עזריאל מאיר איגר בנו של רבי אברהם, האדמו"ר מלובלין. עומד בראש מכון "פאר מקדושים" להוצאת וההדרת ספרי חסידות, וראש קהילת גור בבית שמש ובדימונה. בשנת ה'תשפ"א פתח את ישיבת בית נחמיה בבני ברק על שם זקנו רבי נחמיה אלתר ומכהן כראש הישיבה, בשנת ה'תשפ"ד פתח את הישיבה הגדולה "ראדזימינער ישיבה" בבני ברק, על שם זקנו רבי יעקב אריה גוטרמן מראדזימין
 הרב שלמה צבי, מתגורר באשדוד. ראש הכוללים בחסידות גור ועומד בראשות ארגון 'תורתו' לעידוד שינון התלמוד בין אברכי חסידות גור. בשנת ה'תשע"ד 2014 הקים ארגון 'הבן יקיר' למען יתומי ואלמנות החסידות, ובשנת ה'תשפ"ג 2023 הקים את ארגון 'חבורה של שמחה' לחיזוק ותמיכה בילדי הורים גרושים.
 הרב דוד, מתגורר בירושלים. ראש ישיבת שפת אמת הגבוהה.

קישורים חיצוניים







הערות שוליים

קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
יעקב אריה אלתר
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
יעקב אריה
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:בני ברק: אדמו"רים
קטגוריה:ירושלים: אדמו"רים
קטגוריה:בוגרי ישיבת שפת אמת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939