ישיבת הר עציון

ישיבת הר עציון (מכונה: ישיבת הגוש או הגוש), היא ישיבת הסדר באלון שבות שבגוש עציון שהוקמה ב-1968 (תשכ"ח). הישיבה מתאפיינת בלימוד גמרא בשיטת בריסק, בעיסוק נרחב בלימוד תנ"ך ובקו מחשבתי מתון יחסית, על פי דרכם של ראשי הישיבה הראשונים, הרב יהודה עמיטל והרב ד"ר אהרן ליכטנשטיין.

הישיבה היא בין הגדולות בישיבות ההסדר, עם כ-450 תלמידים ועשרות אברכים, מישראל ומחוץ לה. משולבים בה תלמידים בעלי צרכים מיוחדים במסגרת תוכנית "דרכנו".

 רקע 
בשנת ה'תשכ"ח (1968), לאחר מלחמת ששת הימים ועם חידוש ההתיישבות בגוש עציון, הזמינו המייסדים ובהם חנן פורת, משה מושקוביץ והרב יואל בן נון את הרב עמיטל להקים ישיבה במקום. רשם העמותות סירב לרשום את השם "הישיבה בגוש עציון" בשל היות הגוש מחוץ לגבולות המדינה, ועל כן היא נרשמה בשם "הר עציון". בשנה הראשונה, פעלה הישיבה בכפר עציון ולאחר מכן עברה ליישוב אלון שבות שהוקם כדי לשכן את תלמידי הישיבה. הרב עמיטל הזמין את הרב ליכטנשטיין לכהן כראש ישיבה. הרב ליכטנשטיין הסכים, בתנאי שיכהן לצידו ולא במקומו.

הלימודים בישיבה החלו בג' בכסלו ה'תשכ"ט לאחר סיום טירונות בצה"ל.

במלחמת יום הכיפורים נהרגו 8 תלמידים ובמלחמת לבנון הראשונה נהרגו 4 מתלמידי הישיבה בקרבות. זכריה באומל, אחד מנעדרי קרב סולטאן יעקוב, למד בישיבה. במלחמת חרבות ברזל נהרגו 6 מבוגרי הישיבה.

ממוזער|מבט נוסף על בניין הישיבה
בשנת 2004 הוחלט, על רקע הגעתו של הרב עמיטל לגיל 80, על מינוי שני ראשי ישיבה נוספים, הרב יעקב מדן והרב ברוך גיגי, ששימשו עד אז כר"מים בישיבה. הם נכנסו לתפקיד בינואר 2006. בסוף שנת ה'תשס"ח הודיע הרב עמיטל על פרישתו ועל מינויו של הרב משה ליכטנשטיין, בנו של הרב אהרן ליכטנשטיין, כראש ישיבה רביעי. באופן בלתי נפוץ, בחרו ראשי הישיבה להקים ועדה שתבחר את ראשי הישיבה החדשים. הם אישרו את החלטת הוועדה. הרב אהרן ליכטנשטיין נפטר בשנת 2015, ומאז פטירתו מכהנים שלושת ראשי הישיבה שנותרו. מהקמת הישיבה ועד פטירתו כיהן משה מושקוביץ כיו"ר ועד ההנהלה של הישיבה.

הישיבה ממוקמת על פסגת היישוב אלון שבות בגובה של כ-980 מטרים מעל פני הים, מהפסגות הגבוהות ביותר ביהודה ושומרון.

הצוות החינוכי
בישיבה מלמדים, מלבד הרב יעקב מדן הרב ברוך גיגי והרב משה ליכטנשטיין, הרב עזרא ביק, הרב יאיר קאהן, הרב אמנון בזק, הרב ברוך וינטרוב, הרב ישי יסלזון, הרב חיים נבון, הרב משה טרגין, הרב ד"ר שמואל שמעוני, הרב שלמה ברין, הרב צבי קיי, הרב מרדכי פרידמן, הרב עמיחי גורדין, הרב אליקים קרומביין, הרב בני להמן, הרב דניאל שרייבר, הרב פיני כהן, הרב אסי בלנק, הרב איתן קלימן, הרב הלל רחמני, הרב אוריה דור, הרב נחמיה רענן, הרב אלעד ינאי, הרב מוטי גוטמן, הרב דניאל ריין, הרב יעקב בורנשטיין, הרב עוזי פרידליך, הרב מנחם ליבטאג, הרב חנוך וקסמן, וסא״ל הרב אודי שוורץ https://etzion.haretzion.org/faculty/rabbanim.

בעבר לימדו בישיבה הרב יוסף צבי רימון (כיום מעביר שיעור שבועי בישיבה), הרב שלמה לוי, הרב מיכאל אדרעי, הרב יצחק לוי, הרב דני וולף, הרב אפרים שחור, הרב יהודה שביב והרב בנימין תבורי.

 דרכה של הישיבה 
ממוזער|ראש הישיבה, הרב אהרן ליכטנשטיין, מעביר "שיעור כללי" באולם הישיבה המרכזי
ממוזער|שיעור כללי המועבר על ידי הרב ברוך גיגי, שבט תשע"ז
ממוזער|"סדר" בישיבה
בישיבה נפוצות השקפות האורתודוקסיה המודרנית. חלק מרבניה אוחזים בדעות שמאליות כגון הרב יהודה עמיטל שהיה מנהיג מפלגת מימד. עם זאת, מרבית רבני הישיבה אוחזים בדעות ימניות, כגון הרב יעקב מדן שהשתתף במחאות כנגד הסכמי אוסלו ותוכנית ההתנתקות.

בהשפעתו של הרב ליכטנשטיין, נפוץ בישיבה העיסוק בכתביו והגותו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק מבוסטון, שהיה חותנו של הרב ליכטנשטיין. השפעתו ניכרת בישיבה גם בתחום לימוד הגמרא: שיטת הלימוד העיקרית הנהוגה היא שיטת בריסק, מייסודו של רבי חיים מבריסק, סבו של הרב סולובייצ'יק.

הישיבה היא בין הישיבות הציוניות המדגישות באופן הרב ביותר את לימוד הגמרא. סדר הבוקר וחציו הראשון של סדר הצהריים מוקדשים ללימוד גמרא בעיון, וסדר הערב ללימוד גמרא בבקיאות. חציו השני של סדר הצהריים מוקדש ללימודי מחשבה, תנ"ך והלכה. חופשות בין הזמנים בישיבה קצרות יותר מהמקובל בעולם הישיבות.

 "מהפכת התנ"ך" 
בהשפעת הרב יעקב מדן והרב ד"ר יואל בן נון, תרמה ישיבת הר עציון לשינוי במעמדו של לימוד התנ"ך בציבור הדתי-לאומי, שינוי המכונה "מהפכת התנ"ך". הישיבה ומכללת הרצוג הסמוכה לה מוציאים פרסומים רבים בתחום התנ"ך ובהם כתב העת (ראו מגדים). בעבר לימד בישיבה הרב מרדכי ברויאר, מייסד "שיטת הבחינות" בלימוד תנ"ך.

 מוסדות בישיבה 
 כולל הלכה – לימודים לקראת סמיכה לרבנות. כיום עומד בראשו הרב ברוך גיגי. בעבר עמד בראשו הרב מיכאל אדרעי.
 הכולל הגבוה – לימודים בעיון של מסכתות שאינן נלמדות על הסדר במרבית הישיבות. כיום עומד בראשו הרב משה ליכטנשטיין. בעבר עמד בראשו הרב אהרון ליכטנשטיין.
 ספריית מרדכי ועדינה כץ – בישיבה ספרייה תורנית מהגדולות בישראל, ובה כ-90,000 כרכים. בקומה העליונה שלה נמצאת ספריית מכללת הרצוג שכוללת בעיקר ספרות לא תורנית.
 אתר תורת הר עציון ע"ש ישראל קושיצקי (vbm – בית המדרש הווירטואלי) הוקם בשנת 1994 על ידי הרב עזרא ביק והרב ראובן ציגלר, כפרויקט להפצת תורה באמצעות רשת האינטרנט. בזכות תרומתם של בני משפחת קושיצקי התרחבה פעילות בית המדרש בצורה משמעותית שנים ספורות לאחר מכן.
ישיבה תיכונית הר עציון לצעירים (מכונה לעיתים "גושל"צ") – ישיבה תיכונית שנפתחה בשנת הלימודים ה'תשפ"ג בראשות הרב עמיחי גורדין. הישיבה נועדה לקדם מצוינות בלימוד גמרא כבר מגילאי התיכון. בישיבה לומדים כעת כ-150 תלמידים. במהלך מלחמת חרבות ברזל נהרג החייל סמ"ר שי אוריאל פיזם, שהיה מדריך בישיבה. בתאריך ט"ו אייר תשפ"ד התקיים טקס הנחת אבן פינה לבית המדרש של הישיבה שיקרא על שם שי אוריאל פיזם הי"ד.

 שיתופי פעולה 
לישיבה שיתוף פעולה עם מספר מוסדות בסמיכות לה:
 המכללה האקדמית הרצוג – בשנת 1973 הוקם בקמפוס הישיבה מכון יעקב הרצוג להכשרת מורים. בשנות ה-90 הוסמך המכון להעניק תואר ראשון בהוראה (.B.Ed) והפך למכללת יעקב הרצוג. לאחר איחוד עם מכללת ליפשיץ היא נקראת היום "המכללה האקדמית הרצוג", ומוסמכת להעניק גם תואר שני בהוראה (.M.Ed). המכללה מכשירה מורים מקרב תלמידי הישיבה, ישיבות נוספות וכן מורים ומורות נוספים.
 בית המדרש לנשים מגדל עוז – בשנת 1996 הוקמה ביישוב מגדל עוז שבגוש עציון מדרשה לבנות בחסות הישיבה. רבני הישיבה מלמדים במדרשה, ובראשה עומדת הרבנית אסתי רוזנברג, בתו של הרב ליכטנשטיין.
ישיבת אור תורה "דרכינו" ע"ש איליין ונורם ברודסקי – תוכנית הפועלת בשיתוף התוכנית לבני חו"ל בישיבה, על ידי רשת אור תורה סטון. התוכנית מיועדת לבוגרי תיכון מחוץ לישראל בעלי צרכים מיוחדים המעוניינים ללמוד שנה בישראל.

 פרסומים 
הישיבה מוציאה עלון המכונה "עלון שבות", וביטאון שבועי בשם "דף קשר".

הישיבה מוציאה לאור ספרים רבים, בהם הסדרה "שיעורי הרב אהרן ליכטנשטיין", ובה שמונה ספרים. ספרים נוספים יוצאים בהוצאת "תבונות" של מכללת הרצוג. הכולל הגבוה בישיבה מוציא ספרי מאמרים על הנלמד בכולל. בשנת תשע"ד יצא לאור הספר 'מה אהבתי תורתך' ובו מאמרי ליבה מאת ראשי הישיבה ורבניה העוסקים בדרכה של הישיבה: בלימוד התנ"ך, בלימוד הגמרא ובהיבטים נוספים.

הישיבה מפרסמת באינטרנט מאמרים ושיעורים, באתר "תורת הר עציון".

 בוגרים ידועים 
רבנים (מלבד ראשי הישיבה והרבנים בה)
 הרב יובל שרלו – ראש ישיבת אורות שאול, ראש תחום אתיקה בארגון רבני צהר
 הרב תמיר גרנות – ראש ישיבת אורות שאול
 הרב איתמר אלדר – ראש ישיבת אורות שאול
 הרב חיים נבון – רב, סופר ופובליציסט
 הרב אפרים מירוויס – רבה הראשי של בריטניה
 הרב ד"ר בני לאו – ראש מיזם 929 - תנ"ך ביחד
 הרב רא"ם הכהן – ראש ישיבת עתניאל
הרב יהודה גלעד – ראש ישיבת מעלה גלבוע
 הרב אליהו בלומנצויג – מייסד וראש ישיבת ההסדר ירוחם לשעבר
 הרב זאב וייטמן – רבה של תנובה והיישוב אלון שבות
 הרב יוסף צבי רימון – רבה של המועצה האזורית גוש עציון
 הרב אוריאל עיטם – ראש ישיבת ההסדר ירוחם
 הרב מיכאל רוזנצווייג – ראש ישיבה יוניברסיטי
 הרב איתמר רוזנצווייג  – מגיד שיעור בישיבה יוניברסיטי
 הרב ניר וינברג ראש ישיבת אורות הזורעים
 הרב ד״ר ארי ברמן  – נשיא ישיבה יונוברסיטי
 הרב אלישיב קנוהל – רבה של כפר עציון

נושאי תפקידים ציבוריים:
 השופט נעם סולברג – שופט בבית המשפט העליון
 השופט דוד מינץ – שופט בבית המשפט העליון
 מאיר לוין – עורך דין
 פרופ' אביעד הכהן - נשיא המרכז האקדמי "שערי מדע ומשפט" 
 מתניהו אנגלמן – מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור
 זאב אלקין – חבר כנסת ושר
 משה (קינלי) טור-פז – חבר כנסת ואיש חינוך
 משה סולומון – חבר כנסת
אלוף (במיל') גרשון הכהן – מפקד הגיס המטכ"לי לשעבר
שי באב"ד – מנהל ישראלי, לשעבר מנכ"ל משרד האוצר, הרשות השנייה וצים ישראל
תא"ל אמיר ודמני – ראש חטיבת התכנון ומִנהל כוח האדם באגף כוח האדם לשעבר
תא״ל (במיל׳) בן ציון (בנצי) גרובר – מפקד חטיבה 14 וסגן מפקד עוצבת סיני לשעבר
 ג'ייסון דב גרינבלט – שליח הממשל האמריקאי למזרח התיכון לשעבר
 שלומי הייזלר – מנכ"ל משרד האוצר לשעבר

ראו גם את רשימת בוגרי ישיבת הר עציון שיש עליהם ערך בוויקיפדיה

 קישורים חיצוניים 




 "בית המדרש הווירטואלי" של ישיבת הר עציון



 הרב יהודה שביב, מכתב לחנן פורת הדן בחזון הישיבה טרם הקמתה, י"א בכסלו ה'תשכ"ח.



 הערות שוליים 

*
הר עציון
הר עציון
קטגוריה:גוש עציון: מוסדות חינוך
קטגוריה:אלון שבות