תורתו אומנותו

תורתו אֻמָּנותו הוא מונח תלמודי לתיאור אדם שכל זמנו מוקדש אך ורק ללימוד תורה, כך שהתורה היא מקצועו. לאדם כזה מעמד מיוחד בהלכה.

באמצעי התקשורת בישראל משמש המושג בעיקר בהקשר של "הסדר תורתו אומנותו", שלפיו צעירים שעיסוקם היחידי הוא לימוד בישיבה, מקבלים דחייה של חובת השירות בצה"ל עד לאחר סיום לימודיהם. למעשה, הסדר זה גורם לכך שרוב הגברים החרדים אינם משרתים בצבא כלל, או משרתים שירות קצר ביותר (ארבעה חודשי שירות חובה, הנקראים שלב ב'). במשך שנים היה ההסדר מעוגן בתקנה של שר הביטחון, אך בעקבות פסיקת בג"ץ, עוגן ההסדר בחוק טל, ובעקבות פסיקה נוספת בוטל. כיום רוב הגברים היהודים שאינם מתגייסים לצה"ל נפטרים מכך באמצעות "הסדר תורתו אומנותו".

 מקור המונח והגדרתו 
המונח תורתו אומנותו מתאר בתלמוד יחידי סגולה העוסקים אך ורק בלימוד תורה, ללא הפסקה. כך מופיע במסכת שבת, שם רבי יוחנן מוציא את עצמו מכלל הלומדים ש"תורתם אומנותם": .

הרמב"ן מביא את דברי הר"י מיגאש בשם הרי"ף:  בעקבות זאת פסק הטור: . דברים אלו נפסקו גם בשולחן ערוך.

 הלכה 
 תורתו אומנותו לעומת תורה ועבודה 

נושא תורה ועבודה נדון במסכת ברכות:

יש שלמדו מדברי אביי שההלכה היא כדברי רבי ישמעאל, ויש לשלב תורה ועבודה לשם פרנסה.

הרמב"ם, בהלכות תלמוד תורה, פוסק באופן גורף שיש לקיים תלמוד תורה עם דרך ארץ (עבודה). טענות ביחס להסכם יששכר וזבולון, שלפיו חלק מן העם עוסקים בתורה וחלקו השני עוסק במסחר ותומך בלומדים, דוחה הרמב"ם בפירושו למשנה וטוען שמדובר רק במי שנותן מממונו לסוחרים כדי שיסחרו בממונו וירוויחו בשבילו, אבל להתפרנס מן הצדקה אסור.

לעומתו פסקו אחרים כי בדורנו, אם תנהג תורה עם עבודה, אין התורה מתקיימת, ולכן יש צורך לקיים את הסכם יששכר וזבולון, ומותר ללמוד בלי להתפרנס, ולהתקיים מן הצדקה, ואף מתשלומי מיסים הכפויים על הציבור.

כיום מעמד "תורתו אומנותו" נחשב לאידיאל של רוב לומדי התורה. בתפילה הנאמרת בסיום לימוד מסכת אומרים "יהי רצון מלפניך שתהא תורתך אומנותנו".

 הלכות למי שתורתו אומנותו 
בטור ובשולחן ערוך נפסק שתלמיד חכם ש"תורתו אומנותו" פטור מתשלומי מיסים ומחובות ביטחוניות, וכן פטור מעבודות חובה קהילתיות כמו חפירת בארות מים, אולם חייב לשלם לפועלים החופרים, אם נשכרו כאלה.

 בגיוס לצה"ל 

באופן פורמלי, ההסדר כולל כל גבר בגילאים 18–54 הכשיר לשירות צבאי, ותלמיד בישיבה גבוהה שגילו מעל 16, או סיים לימודים בישיבה תיכונית. על פי החוק הקיים על תלמיד ישיבה, הרוצה להצטרף להסדר, להתחייב להקדיש 45 שעות שבועיות ללימוד תורה בישיבה או 40 שעות שבועיות לאברך הלומד בכולל. צה"ל מאשר את המעמד לאחר חתימת ראש הישיבה ומזכיר ועד הישיבות ויש לחדשו מדי שנה. בגיל 26 ניתן פטור מלא משירות ביטחון.

בשנת 2022 18.4% מהגברים היהודים לא גויסו בשל הסדר תורתו אומנותו. זו הייתה הסיבה המובילה לאי-גיוס, יותר מכל הסיבות האחרות ביחד.

ראו גם
 חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם
 חוק הגיוס
 ישיבת הסדר

לקריאה נוספת
 דפנה ברק-ארז, "גיוס בחורי הישיבות: מפשרה למחלוקת", בספר: דבורה הכהן ומשה ליסק (עורכים), צומתי הכרעות ופרשיות מפתח בישראל, מכון בן-גוריון לחקר ישראל, 2010
 משה גרילק החרדים: מי אנחנו באמת הוצאת כתר (2002) עמוד 137 ואילך
 שחר אילן, חרדים בע"מ, הוצאת כתר (2000), עמ' 111–145
 שחר אילן, דחיית הגיוס של בחורי ישיבות: הצעת מדיניות, ירושלים: מכון פלורסהיימר למחקרי מדיניות (1999)
 דני אשר, כל בחור וטוב לנשק- תולדות מערך הגיוס. יחידת מיטב, משרד הביטחון, 2014.

קישורים חיצוניים




דיון במכון ישראלי לדמוקרטיה על הסדר "תורתו אומנותו" בשנת 1997

 דו"ח ועדת טל



מסמכים
 כתב הפטור הראשון שניתן על ידי "מרכז המפקד לשירות העם" בשנת 1948
 התכתבות בין ראש הממשלה דוד בן-גוריון לבין הרב הראשי יצחק הרצוג
 שלמה בניזרי "קונטרס תורתו אומנותו", תשע"ג, באתר רדיו קול ברמה

הערות שוליים

קטגוריה:גיוס בני ישיבות לצה"ל
קטגוריה:ישראל: חוק ומשפט
קטגוריה:מצוות תלמוד תורה