מרדכי ואנונו

מרדכי ואנונו ( שינה את שמו לג'ון קרוסמן; נולד ב-13 באוקטובר 1954) הוא טכנאי ישראלי שעבד בקריה למחקר גרעיני בדימונה. לאחר שפוטר מעבודתו מסר לעיתונאים זרים בחו"ל תצלומים מתוך מתקני הקריה ומודיעין טכנולוגי על יכולתה הגרעינית של ישראל, מידע שממנו עלה שלמדינת ישראל מעל ל-200 פצצות אטום ופצצות מימן. בעקבות כך נחטף ואנונו על ידי המוסד לישראל והורשע בבגידה ובריגול חמור וריצה בכלא את מלוא עונשו, 18 שנים. לאחר מכן שוחרר בתנאים מגבילים ולאחר שהפר אותם נאסר שוב לשלושה חודשים. ואנונו מכונה באמצעי התקשורת בישראל "מרגל האטום".

 ראשית חייו 
ואנונו נולד למשפחה יהודית-דתית במרקש שבמרוקו, שהייתה אז עדיין תחת שלטון צרפת, כילד השני מבין 11 ילדים לשלמה (סלומון) ומזל. בגיל שמונה עלה לישראל עם משפחתו. הם התגוררו בשכונה ד' בבאר שבע, שם למד בישיבת בני עקיבא אהל שלמה לתקופה קצרה, בעוד אביו מתפרנס מדוכן תשמישי קדושה בשוק העירוני. לאחר סיום שירותו הצבאי בחיל ההנדסה למד במשך כשנה לתואר ראשון בפיזיקה באוניברסיטת תל אביב, אך לאחר שנכשל בשתי בחינות חזר לבית הוריו בבאר שבע וחיפש עבודה.

בשנת 1976 החל לעבוד כטכנאי בקריה למחקר גרעיני בדימונה, שם שימש כמפקח קרינה. במקביל למד פילוסופיה וגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, והתקרב לסטודנטים הערבים שהיו קשורים לתא רק"ח. בתקופת מלחמת לבנון הפכו השקפותיו המדיניות לשמאליות-רדיקליות והוא הצטרף לפעילויות פוליטיות ברוח זו. עלה בידו להבריח מצלמה למקום עבודתו בקריה ולצלם חלק מהמתקנים הסודיים. הוא פוטר בשנת 1985 לאחר שנודע למעסיקיו על קשריו הפוליטיים.

לאחר פיטוריו, יצא למסע של מעל לשנה בעולם. בתחילה נסע למזרח הרחוק, שם ניסה להמיר את דתו לבודהיזם. לבסוף התיישב בסידני, אוסטרליה, שם עבד באופן זמני כנהג מונית. במהלך שהותו בסידני התקרב לכנסייה אנגליקנית וסיפר לחבריה על עבודתו בכור הגרעיני. הוא התגורר במבנה הכנסייה במשך כארבעה חודשים וביולי 1986 התנצר.

החשיפה והתפיסה

בזמן שהותו באוסטרליה, עיתונאי קולומביאני שפגש שם שכנע אותו למכור את התמונות שצילם בכור, ועזר לו ליצור קשר עם העיתונאי פיטר הונאם מהעיתון הבריטי "סאנדיי טיימס". ואנונו פגש את הונאם בסידני, מסר לו את המידע שברשותו ואת התצלומים שצילם בחשאי. בספטמבר 1986 הגיעו הונאם וואנונו ללונדון. עורכי העיתון ביררו האם ואנונו אמין, והעבירו את התצלומים למומחים לנשק גרעיני, שקבעו כי המידע אכן מדויק מדעית, ומראה בבירור שישראל מחזיקה ארסנל גרעיני מתקדם של בין 100 ל-200 ראשי נפץ אותם ייצרה. המידע עדכן הערכות קודמות שגרסו כי לישראל כ-20 ראשי נפץ, והציב את ישראל במקום השישי בעולם בין המעצמות הגרעיניות.

ניסיונות "הסאנדיי טיימס" לאימות המידע הגיעו לידיעת רשויות הביטחון הישראליות. השב"כ פתח בחקירה והמוסד שלח צוותים בפיקוד בני זאבי לאוסטרליה ולבריטניה במבצע "קניוק". הם איתרו את ואנונו בלונדון והחליטו להביאו לרומא בכדי שלא לפגוע במערכת היחסים הרגישה עם שירותי המודיעין של הממלכה המאוחדת. סוכנת מיחידת העוקבים, שריל בנטוב, אשר כונתה "סינדי", הצליחה לפתות אותו לבוא עימה לרומא. בהגעתם הוא נחטף על ידי חוליית לוחמי המוסד בפיקודו של גיורא צחור, ומשם הובא לישראל בחשאי בספינה אח"י נגה אשר התחזתה לאוניית משא.

ב-5 באוקטובר 1986 פרסם הסאנדיי טיימס את המידע והצילומים, כולל שרטוט של מבנה הכור שנעשה על-פי תיאורו של ואנונו. לטענת העיתון, פרסום זה היווה הוכחה ראשונה לכך שבידי ישראל יש נשק גרעיני. למחרת פרסם בישראל העיתון "חדשות" את הכתבה המקורית ותרגום שלה לעברית.

בהגיעו של ואנונו לישראל, מונתה ועדת בדיקה כדי לברר את הסיבות לכשל הביטחוני. בראש הוועדה עמד איש השב"כ אבנר ברנע ובין חבריה היה יחיאל חורב מאגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון. הוועדה הצביעה על כשלים משמעותיים בפעילות שב"כ ומלמ"ב, שלא זיהו בזמן את הסיכון הביטחוני מעבודת ואנונו בקמ"ג גם לאחר שפוטר, ולא מנעו את יציאתו מהארץ ואת חשיפת הסודות לגורמים זרים.

המשפט והמאסר
שמאל|ממוזער|250px|ואנונו המצמיד את כף ידו לחלון הרכב שבו הוסע לדיון בהארכת מעצרו, וחושף בכך את נסיבות מעצרו

במשך 40 ימים הוסתרה החזקתו של ואנונו בישראל, עד שלבסוף הובא להארכת מעצר, מבלי לציין כיצד הגיע לארץ. בדרכו להארכת המעצר הערים על שומריו, כתב את נסיבות חטיפתו על כף ידו והצמיד אותה לחלון ניידת המשטרה שהובילה אותו. הטקסט תועד בתצלום עם כיתוב: "30.9.86, 21:00. Vanunu M was hijacked in Rome. ITL. 30.9.86, 21:00. Came to Rome by flight BA504" - בעברית: "ואנונו מ' נחטף ברומא איטליה. הגיע לרומא בטיסה BA504". מאוחר יותר שימש מידע זה לאיתור סוכנת המוסד, על פי סידור המושבים באותה טיסה.

ב-9 בנובמבר 1986 פרסמה ממשלת ישראל הודעה רשמית שבה נאמר: .

כתב האישום נגדו הוגש לבית המשפט המחוזי בירושלים ב-28 בנובמבר 1986 וכלל בקשה למעצר עד תום ההליכים. בתחילה הוא יוצג על ידי עו"ד אמנון זכרוני, אולם במרץ 1987 פוטר זכרוני על ידי אחיו של ואנונו ובמקומו נשכר עו"ד אביגדור פלדמן לייצגו.

ב-28 במרץ 1988 הורשע בבגידה ובריגול חמור, ונגזרו עליו 18 שנות מאסר. ב-11 שנות המאסר הראשונות שהה בבידוד "מנהלי", שאינו מוגדר בחוק העונשין, לא נזכר בגזר הדין ולא הובהר מכוח איזו סמכות הוחלט על כך.

לאחר המאסר
לאחר שחרורו מהכלא, בתום מלוא תקופת מאסרו, ב-21 באפריל 2004, הוטלו על ואנונו מגבלות מכוח תקנות שעת חירום, בנימוק שהוא ממשיך להוות איום על ביטחון המדינה. נאסר עליו לצאת מישראל, ולדבר עם אזרחים זרים. הוא דבק בטענה כי פעל ממניעים אידאולוגיים, כדי למנוע הפצה ושימוש בנשק גרעיני. עם שחרורו התכוון להתגורר בדירה ששכרו עבורו בני משפחתו במתחם אנדרומדה שביפו, אך בעקבות פרסום הכתובת בתקשורת עבר להתגורר בקתדרלת סנט ג'ורג' שבמזרח ירושלים.

אחרי שחרורו המשיך ואנונו להתראיין לתקשורת, בניגוד להגבלות. בחלק מהריאיונות העיר הערות בגנות הדת היהודית, כגון שהיא פרימיטיבית וגזענית.ב-22 במאי 2004 ערכה העיתונאית יעל לוטן ריאיון עם ואנונו עבור ה"סאנדיי טיימס" וה-BBC, כדי לעקוף את המגבלות שאסרו עליו לדבר עם עיתונאים זרים.השב"כ עצר כמה ימים אחר כך את העיתונאי הבריטי פיטר הונאם, של הסאנדיי טיימס, וגם עיכב בנמל התעופה בן-גוריון את כתב ה-BBC, כריס מיטשל, שהכין את הסרט על פרשת ואנונו, והחרים ממנו קלטות מהריאיון.

ואנונו נחקר מספר פעמים על הפרת תנאי השחרור, ואף נעצר פעם אחת בשל כניסתו לשטחי הרשות הפלסטינית. בעקבות זאת הוגש נגדו כתב אישום המייחס לו 22 הפרות של צו אלוף פיקוד המרכז. ב-30 באפריל 2007 הרשיע בית משפט השלום בירושלים את ואנונו ב-15 הפרות. ואנונו אמר בתגובה שישראל היא מדינה דיקטטורית ואין בה זכויות למי שאינם יהודים. בהמשך גזר בית המשפט את עונשו לשישה חודשי מאסר בפועל ועוד שישה חודשי מאסר על תנאי. בערעור לביהמ"ש המחוזי קוצר מאסרו לשלושה חודשים, ואילו בית המשפט העליון הורה שיבצע במקום זאת עבודות שירות בשל החשש שייפגע על ידי אסירים יהודים. ואנונו סירב לבצע עבודות שירות ולכן נכלא במאי 2010 וריצה בפועל מאסר של חודשיים וחצי.

מייד עם שחרורו עתר לבג"ץ בדרישה להסרת המגבלות שהוטלו עליו. בהמשך עתר פעמים נוספות אך עתירותיו נדחו. השופטים כתבו כי שוכנעו שהמגבלות המוטלות על ואנונו נובעות מחשש ממשי לפגיעה קשה בביטחון המדינה, משום שעדיין יש בידו מידע סודי שטרם פורסם.

ביולי 2011 עתר ואנונו לבג"ץ בדרישה לחייב את שר הפנים לבטל את אזרחותו הישראלית. לפי "ידיעות אחרונות" ואנונו התגורר בשנת 2011 בתל אביב ועמד בקשר זוגי עם התאולוגית הנורווגית ד"ר כריסטין יואחימסן, וזאת באישור השב"כ.

במאי 2016 הוגש כנגד ואנונו כתב אישום לאחר שהפר שוב את תנאי שחרורו. הוא הואשם בין היתר על אי דיווח על מעבר דירה, מסירת מידע מסווג במסגרת ריאיון לערוץ 2 ומפגש עם אזרחים זרים. הוא נידון ל-120 שעות לתועלת הציבור בגין הפרות אלו.

פרסים, תארים והוקרות
ואנונו נתפס בעיני ישראלים רבים כבוגד. עם זאת, ארגון אמנסטי אינטרנשיונל ואחרים בישראל ובעולם רואים בו אסיר מצפון הנאבק לפירוק נשק גרעיני ויצאו במחאה על החטיפה ועל שהותו הארוכה בכלא. ואנונו הוצע כמועמד לקבלת פרס נובל לשלום, אך דחה את ההצעות בנימוק שאינו מעוניין לקבל פרס שהוענק לשמעון פרס, שהקים את הכור בדימונה.

הפרלמנט האירופי גינה את ממשלת ישראל על חטיפת וואנונו ועל אופן התנהלותה עמו. ואנונו קיבל מספר פרסים ותוארי כבוד, כגון פרס הקיום הנכון בשנת 1987, תואר "דוקטור לשם כבוד" מאוניברסיטת טרומסה שבנורווגיה בשנת 2001. בשנת 2005, קיבל את פרס העם הנורווגי לשלום. בספטמבר 2004, העניקה יוקו אונו לוואנונו, פרס לשלום על שם בן זוגה המנוח, ג'ון לנון. באוקטובר 2010 הוענקה לו מדליה על ידי הליגה הבינלאומית למען זכויות אדם על שם קרל פון אוסייצקי זוכה פרס נובל לשלום.

בתרבות
בשנת 1997 עם הקמת התיאטרון הערבי-עברי ביפו, הועלתה ההצגה "אדון V", על חייו וסיפורו של מרדכי ואנונו, בבימויו של יגאל עזרתי ובכיכוב יונתן צ'רצ'י.

באפריל 2024 דווח כי סיפורו יעובד גם לסרט הוליוודי בשם "The Dimona Affair"..

בנובמבר 2025 עלתה הסדרה "ואנונו" בכאן 11 בת 3 פרקים העוסקת בסיפורו של ואנונו.

ראו גם
 מדיניות הגרעין של ישראל
 קארן סילקווד

לקריאה נוספת
 גיורא נוימן ואהוד עין-גיל, ואנונו והפצצה, בהוצאת הוועד הישראלי למען מרדכי ואנונו ולמען מזרח תיכון חופשי מנשק אטומי, ביולוגי וכימי
 יואל כהן, המתריע מדימונה - ואנונו, ישראל והפצצה, הוצאת בבל, 2005
 יוסי מלמן ואיתן הבר, המרגלים, הוצאת משכל, 2002, עמ' 257–296
 פיטר יונם, האישה מהמוסד, הוצאת אור-עם, 2001

קישורים חיצוניים






  (סקירה בנושא שחרורו)

 אתר על תוכנית הגרעין של ישראל - כולל פירוט חשיפותיו של ואנונו ומשמעותן
 מרדכי ואנונו, למען ששת מיליארד תושבי העולם השביר הזה, באתר הגדה השמאלית




  ניסים מוסק ודני ורטה (ביבליקל הפקות), אני המרגל שלך - פרופיל של מרדכי ואנונו, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים


הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עובדי הקריה למחקר גרעיני – נגב
קטגוריה:המוסד: מבצעים
קטגוריה:יהודים מומרים ישראלים
קטגוריה:מורשעים בעבירות ביטחון בישראל
קטגוריה:מורשעים בריגול בישראל
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים שנחטפו
קטגוריה:ישראלים זוכי פרס הקיום הנכון
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת טרומסה
קטגוריה:בוגרי ישיבת אהל שלמה
קטגוריה:מתנצרים
קטגוריה:אנגליקנים
קטגוריה:אנשי תוכנית הגרעין של ישראל
קטגוריה:אסירי מצפון על פי ארגון אמנסטי אינטרנשיונל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954