מועצה אזורית רמת הנגב

שמאל|ממוזער|300px|מבט ממדרשת בן-גוריון על נחל צין
שמאל|ממוזער|300px|מרכז השיטור הקהילתי ליד בניין המועצה האזורית
מועצה אזורית רמת הנגב היא מועצה אזורית בנגב שבמדינת ישראל. זוהי המועצה בעלת שטח השיפוט הגדול ביותר בישראל, כ-4,100 קילומטר רבוע (לשם המחשה, שטחה גדול פי שלושה משטחו של כל מחוז המרכז). המועצות המקומיות מצפה רמון וירוחם הן מובלעות בתוכה.
ימין|ממוזער|100px|סמל המועצה הישן (לפני המיתוג)

 גבולות ושטח המועצה האזורית 
הנגב מורכב משישה אזורי משנה. אחד האזורים הוא רמת הנגב. במזרח גובל שטח המועצה במועצה אזורית הערבה התיכונה, בדרום במועצה אזורית חבל אילות, במערב בגבול ישראל-מצרים ובצפון במועצה אזורית בני שמעון ובמועצה אזורית אשכול. בשטח הנתון נמצאות ארבע מועצות: מועצה אזורית רמת הנגב, מועצה אזורית נווה מדבר (של תושבי הפזורה הבדואית בנגב), מועצה מקומית מצפה רמון ומועצה מקומית ירוחם.

 נתוני המועצה 
מועצה אזורית רמת הנגב היא המועצה הגדולה ביותר בשטחה בישראל, היא משתרעת על 4.1 מיליון דונם, שהם למעלה מ-22% משטח מדינת ישראל. אוכלוסיית המועצה מתגוררת ב-20 יישובים מוכרים, בהם קיבוצים, מושבים, יישובים קהילתיים, מוסדות לימוד וטיפול ומחנות צבא. בנוסף נמצאות בשטח המועצה האזורית 23 חוות בודדים. בשטחי המועצה אטרקציות תיירותיות רבות: הערים העתיקות עבדת, שבטה, ניצנה וחלוצה, המכתשים, הנוף המדברי וההררי, דרכים ושבילים אשר הוכנו במיוחד למטיילים וכן 23 התיישבויות בודדים אגרו-תיירותיות. כל אלה מהווים מוקד משיכה תיירותי.

היסטוריה
ראשיתה של ההתיישבות היהודית באזור רמת הנגב הייתה בשנת 1943 בהקמת רביבים, אחת משלושת המצפים שהיו תחנות ניסוי חקלאיות בהן נלמדו תנאי הסביבה האקלימיים והחקלאים כדי לייעל את שיטות עיבוד האדמה ולהגדיל את תנובתה. בנובמבר 1947 עלה על הקרקע קיבוץ משאבי שדה שנקרא בתחילה "חלוצה" ושכן עד אחרי מלחמת העצמאות כ-11 קילומטר מצפון מזרח לרביבים. משאבי שדה ורביבים היו היחידים באזור בשנות ה-50, ונאבקו יחד להנחת צינור מים שיאפשר את הרחבת ההתיישבות באזור. דרומית לשני קיבוצים אלו קמה שדה בוקר בראשית שנות ה-50.

בשנת 1953 הוחל בהקמת היאחזויות נח"ל באזור חולות חלוצה ובדרך אליה. תחילה הוקמה גבעת רחל ובהמשך הוקמו אשלים, בארותיים והיאחזויות נח"ל נוספות. בגלל התנגדות קרן קיימת לישראל, שלא ראתה סיכוי להתיישבות אזרחית במקום, הם לא אוזרחו ובסופו של דבר ננטשו.

המועצה הוקמה ביוני 1954, וכללה בראשיתה 4 יישובים: רביבים, משאבי שדה, שדה בוקר וכפר ירוחם. ראש המועצה הראשון היה יוחנן זריז, שהיה ממפקדי הפלמ"ח. הוא כיהן עד 1956. בעשורים הראשונים במועצה זו, נמשכו כהונות ראשי המועצה כשנתיים. בתקופת כהונתו של זריז, העסיקה המועצה את זריז בחצי משרה ובנוסף אליו העסיקה גם עובדת משרדית בודדת, במשרה מלאה. למועצה לא היה מבנה משלה. גם לא חדר משלה. זריז, שהיה גם רכז היישוב משאבי שדה, בחצי משרה, החזיק משרד אחד עבור שתי המשרות וכל רכוש המועצה היה ארונית ושולחן עבודה, שהיו בפינה של משרד מזכירות משאבי שדה וג'יפ שחנה בחוץ. אחד המיזמים העיקריים של זריז היה רכישת אמבולנס עבור המועצה.

אחרי זריז כיהן יהודה דרור (צ'ובינסקי), שכונה "צ'ובה". דרור כיהן בשתי קדנציות לא רצופות. בין שתי הכהונות של צ'ובה כיהן עודד ברזילי, חבר אותו קיבוץ. בתקופה מאוחרת יותר, היה ברזילי במשך עשרים שנה מהנדס המועצה. בין 1964 לבין 1969 כיהן בתפקיד חגי אבריאל.

בינתיים, למועצה כבר היו מבני קבע שנמצאו בבאר שבע. בכהונתו של יעקב יוגב הם עברו לתוך שטח המועצה.

התעוררות מחודשת להתיישבות ברמת הנגב החלה בראשית שנות ה-70 וקיבלה תאוצה בימי ממשלת הליכוד לאחר הסכמי קמפ דייוויד וההחלטה על מסירת סיני למצרים. באתר קרוואנים שהוקם בצומת משאבים עברו בזה אחר זה הגרעינים שהקימו את אשלים (עברו לנקודת הקבע בתחילת 1979), טללים (עברו לנקודת הקבע בתחילת 1980) ורתמים (עברו לנקודת הקבע ב-1983). בהמשך קמו עזוז (1985), ניצני סיני (1986), וכמהין (ב-1988).

שמואל ריפמן כיהן כראש המועצה משנת 1991 עד לפטירתו בינואר 2017. ריפמן היה הראשון שכיהן כמה קדנציות רצופות, בין השאר בגלל שבקדנציה הראשונה שלו בוטל ההסכם בין היישובים, שלא איפשר זאת. בתקופת כהונתו קמה באר מילכה (ב-2006). ריפמן הגדיל וסידר את המועצה.

שלב נוסף בהתיישבות במקום החל בשנות ה-2000, עת החלה תנועת אור לכוון גרעיני התיישבות של חילונים ודתיים לנגב. במסגרת זאת קמו ברמת הנגב מרחב עם ובאר מילכה, חודשה ההתיישבות ברתמים והוקם היישוב שיזף. מ-2017 ראש המועצה הוא ערן דורון.

 יישובי המועצה 
 מספר צורת היישוב יישוב שנת הקמה 1 יישוב קהילתי אשלים 1979 2 מושב באר מילכה 2006 3 יישוב מוסדי בית השנטי במדבר
| 2009
|-
| 4
| קיבוץ
| טללים| 1980
|-
| 5
| מושב
| כמהין| 1988
|-
| 6
| יישוב קהילתי
| כפר רתמים| 1983
|-
| 7
| יישוב קהילתי
| מדרשת בן-גוריון| 1963
|-
| 8
| שיכון משפחות
| מחנה טלי| 1981
|-
| 9
| יישוב קהילתי
| מרחב עם| 2001
|-
| 10
| קיבוץ
| משאבי שדה| 1949
|-
| 11
| כפר חינוכי
| ניצנה| 1987
|-
| 12
| יישוב קהילתי
| עזוז| 1943
|-
| 13
| מושב
| קדש ברנע| 1984
|-
| 14
| קיבוץ
| רביבים| 1943
|-
| 15
| יישוב מוסדי
| רוח מדבר| 2010
|-
| 16
| קיבוץ
| שדה בוקר| 1952
|-
| 17
| יישוב קהילתי
| שיזף''' 2011

 ראשי המועצה 
מס' ראשי המועצה  זמן כהונה  יישוב מגורים1 יוחנן זריז  1954–1956  משאבי שדה2 יהודה דרור  1957–1959  רביבים3 עודד ברזילי  1960–1962  רביבים(2) יהודה דרור  1963–1964  רביבים4 חגי אבריאל  1964–1969  משאבי שדה5 יהושע לבבי 1970–1971  רביבים6 יעקב כהן 1972–1975  משאבי שדה7 רפי בכרך  1976–1977  שדה בוקר8 יעקב יוגב  1978–1982  רביבים9 משה חקלאי  1983–1987  משאבי שדה(7) רפי בכרך  1988–1990  שדה בוקר10 שמואל ריפמן  1991 עד לפטירתו בינואר 2017  רביבים11 ערן דורון  מ-2017 מדרשת בן-גוריון

ערים תאומות



קישורים חיצוניים



 מועצה אזורית רמת הנגב, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור
 ממלכתו של יוחנן זריז, מאת פ. יורמו, צילומים א. ירון, דבר, יום שישי, ספטמבר 02, 1955; עמוד 14


הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1954
קטגוריה:כביש 10
קטגוריה:הנגב: יישובים