ישיבה תיכונית

שמאל|ממוזער|260x260px|ישיבת בני עקיבא אדר"ת בבת ים
ישיבה תיכונית היא ישיבה לגיל תיכון שמשלבת לימודי קודש ולימודים תיכוניים (לימודי חול) לתעודת בגרות.

מקור השם

עד שנות ה-50 נודעו הישיבות התיכוניות בשמות שונים. חלקם, כמו ישיבת אלמה, בקשו להקרא "ישיבה" בעוד אחרות, כמו מדרשית נעם נמנעו מלהקרא בשם זה, מפאת השילוב של לימודי חול. הביטוי "ישיבה תיכונית" מופיע למשל בשנת 1942, בהתייחס למתיבתא ר' יעקב יוסף בארצות הברית, אולם לא רווח בציבור. היו שעשו שימוש בביטוי "ישיבה גימנסיה". בתחילת שנות ה-50 החלו להופיע ביטויים כמו "ישיבה עם מגמה תיכונית" ובשנת 1955 החל להיות שגור הביטוי "ישיבה תיכונית".

היסטוריה

הישיבה התיכונית הראשונה שנוסדה בארץ ישראל הייתה אלמה, שנוסדה בירושלים בשנת 1936. כעבור שנה, בשנת 1937 נוסדה בתל אביב ישיבת היישוב החדש על ידי הרב משה אביגדור עמיאל. כמה שנים לאחר מכן, בשנת תש"ה (1945) יסדו הרב יהושע יגל וישראל סדן את מדרשית נעם. בהמשך, הוכנסו לימודי חול לישיבת בני עקיבא כפר הרואה, בעקבות לחץ ההורים. בשנת 1958 כבר נמנו בישראל עשר ישיבות תיכוניות בהן למדו כ-1000 תלמידים, ובנוסף עליהן התקיימו גם ארבע ישיבות מקצועיות: ישיבות תורה ומלאכה בתל אביב, כפר אברהם וכפר סיטרין והישיבה החקלאית בכפר הרא"ה.

הישיבות התיכוניות הראשונות היו עם פנימיות. חלקן היו בעיר אך חלקן בחרו בכוונה להתמקם ביישובים קטנים, על מנת להרחיק את התלמידים מפיתויי העיר ולאפשר להם להתרכז בלימודים. התלמידים נהגו לחזור הביתה אחת לשבועיים או שלושה שבועות.

לאור הצלחת הישיבות התיכוניות היו בתי ספר דתיים שבחרו לפעול במעין מודל ישיבתי, ללא פנימייה, כמו ישיבה תיכונית יבנה בחיפה וישיבה תיכונית טבריה. מכיוון שהתלמידים חזרו כל יום לביתם, סדר היום בבתי הספר הישיבתיים היה שונה מאשר בישיבות התיכוניות. עם השנים גם הצטמצם מספר השבתות בהן התלמידים נדרשים להישאר בישיבה, והם חזרו הביתה אחת לשבוע או לשבועיים.

היחס ללימודי חול
הישיבה התיכונית הראשונה שנוסדה בארץ ישראל, ישיבת אלמה, נוסדה מתוך גישה של שילוב לימודי חול הכרחיים עם לימודי הישיבה.

הישיבות התיכוניות האחרות נוסדו על ידי חניכי ישיבות ליטאיות אשר שללו את לימודי החול. ישיבת כפר הרוא"ה נוסדה ללא לימודי חול ורק בלחץ ההורים נוספו לימודי חול במבנה נפרד מהישיבה, והם היו לימודי רשות. בישיבת היישוב החדש הוקדשו שעות מועטות בלבד ללימודי חול והישיבות נאבקו למזער את מספר השעות המוקדשות ללימודים לקראת הבגרות. בתחילה נבחנו התלמידים בבחינות הבגרות כאקסטרנים, בראשית שנות ה-50 היו התיכונים שליד הישיבות התיכוניות לבתי ספר של ערב ומספר השעות שהוקדש ללימודי החול שכללו גם תנ"ך עלה מכ-15 לכ-22 ורצועת הזמן שבין 14:30 ל-18:00 הוקדשה ללימודי חול. בסביבות שנת 1960, בלחץ ההורים ומשרד החינוך הפכו לימודי התיכון בישיבות התיכוניות למתכונת של בית ספר תיכון רגיל (בנוסף ללימודי הקודש). גם הטרמינולוגיה השתנתה ובניגוד לשנים ראשונות בהם לימודי החול כונו "טפל", אל מול העיקר שהוא לימוד התורה, החלו להשתמש במושג "חשוב" לציון לימודי החול, אך עדיין בניגוד ל"עיקר" - התורה. באותה תקופה הוקמה המגמה הריאלית הראשונה בתוך ישיבה תיכונית, בישיבת מרום ציון בקריית נוער, מתוך מטרה למשוך תלמידים המעוניינים בלימודים ריאליים לישיבות תיכוניות.

הישיבות התיכוניות לא ניסו לפתח גישה של השלמה של לימודי החול עם לימודי הקודש כשיטת תורה עם דרך ארץ ולא הכינו ספרי לימוד תיכוניים עבור החינוך הדתי אלא בקשו לתת את המינימום הנדרש כדי לקבל תעודת בגרות, תוך משא ומתן עם משרד החינוך שנועד לצמצם את לימודי החול ולהוציא מתוכנית הלימודים תכנים לא רצויים להם, כמו ספרות.

גישה זאת השתנתה עם השנים, במיוחד בשנות ה-90 של המאה ה-20 כאשר רבות מהישיבות התיכוניות עברו מהפך של הוצאת הר"מים החרדיים וכניסת ר"מים דתיים לאומיים. החל מתחילת המאה ה-21 יש ברבות מהישיבות התיכוניות יחס של כבוד ללימודי החול ודגש על שילוב של תורה עם עבודה.

סדר ומבנה
סדר היום בישיבה התיכונית הוא של יום לימודים מלא. בדרך כלל מהבוקר ועד הצהריים לומדים לימודי קודש כמו תלמוד, תנ"ך והלכה, ובחלקו השני של היום מהצהריים המאוחרים ועד הערב לומדים לימודים כלליים. לאחר מכן מתקיים בדרך כלל "סדר ערב", הכולל שוב לימודי קודש. הלימודים הם נפרדים, המקבילה לישיבה תיכונית אצל בנות היא האולפנה.

בישראל של 2006 פזורות עשרות רבות של ישיבות תיכוניות ברחבי הארץ, חלקן משתייך למרכז ישיבות בני עקיבא.

הישיבות התיכוניות מוגדרות ברובן כמוסד מוכר שאינו רשמי (לפי חוק חינוך ממלכתי -התשי"ג) וככאלה הן זוכות לתקצוב מלא של לימודי התיכון, וחלק גדול מלימודי הגמרא. שכר הלימוד מגיע בישיבות רבות ללמעלה מאלף שקלים לחודש, עקב עלות אחזקת הפנימייה, הכיתות המוקטנות, והצוות החינוכי הרחב.

רשימת ישיבות תיכוניות
שם הישיבהמיקומהתאריך ייסודראש הישיבההערות אלמה (ישיבה תיכונית)  ירושלים  ה'תרצ"ו  הוקמה על ידי "אלמ"ה" - "האגודה למדעי היהדות" ישיבת היישוב החדש  תל אביב  ה'תרצ"ז הרב כתריאל קולודצקי הוקמה כישיבה ללא לימודי חול והוסבה לישיבה תיכונית ישיבת כפר הרוא"ה  כפר הרוא"ה  ה'ת"ש הרב יעקב חביב הוקמה כישיבה קטנה והוסבה לישיבה תיכונית מדרשית נעם  פרדס חנה/כפר סבא  ה'תש"ה הרב צבי אזרחיישיבת בני עקיבא קריית הרצוגבני ברקשנות ה-70הרב משה צבי וקסלר ישיבת נתיב מאיר ירושלים ה'תשי"ג הרב משה וייס ישיבת הדרום  רחובות  ה'תשי"ד הרב דוד טברסקי ישיבת מרום ציון (קריית נוער) ירושלים ה'תשי"ד הרב משה לינצ'נר כחלק מהרחבת ישיבת מרום ציון לישיבה תיכונית, שונה שמה לקריית נוער ישיבת בני עקיבא מירון מירון  ה'תשי"א הרב יהונתן זומר ישיבת נחל יצחק  נחלים  ה'תשט"והרב שמואל לורנץ ישיבת בני עקיבא תקוות יעקב שדה יעקב ה'תשט"ו הרב מלאכי קאופמן ישיבת חורב  ירושלים  בין ה'תש"י לה'תשי"ט הרב יצחק דור  ישיבת בני עקיבא רעננה רעננה  ה'תשי"ט הרב ניר שקורי ישיבת אור עציון  מרכז שפירא  ה'תש"ך הרב ערן פרינסישיבת בני עקיבא פרחי אהרוןחיפהה'תש"ךהרב משה אלמלם ישיבת בני עקיבא יד אברהם נתניה  ה'תשכ"א הרב יאיר שטדלר ישיבת בני עקיבא בית יהודהכפר מימון  ה'תשכ"ב הרב שמחה אקשטיין  ישיבת בני עקיבא בית שמואל חדרה  ה'תשכ"ב הרב אייל מורדוך ישיבת בני עקיבא אהל שלמה באר שבע  ה'תשכ"ג הרב רחמים פיניש ישיבת נווה הרצוג  אשדוד  ה'תשכ"ד הרב מאיר אדרי ישיבת ירושלים לצעירים  ירושלים  ה'תשכ"ד הרב יאיר גזבר הוקמה כישיבה קטנה והוסבה לישיבה תיכונית הישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן  תל אביב-יפו  ה'תשכ"ה הרב בני פרל במקור "הישיבה העירונית בר-אילן"ישיבת בני עקיבא אדר"תבת-יםה'תשכ"טהרב דוד מוסנג'ד ישיבה תיכונית שעלבים  שעלבים  ה'תשל"אהרב גרשון שחור חלק מקריית חינוך שעלבים ישיבת בני עקיבא גבעת שמואל גבעת שמואל  ה'תשל"ג הרב שרגא פרוכטרישיבה תיכונית אורט טבריהטבריהה'תשמ"בהרב גלעד מסינגהתפצל מהתיכון המקיף העירוני (ראו אולפנית טבריה). חלק מרשת אורט דרכי נועם (רשת מוסדות חינוך)  פתח תקווה  ה'תשמ"ב הרב משה מן ישיבה תיכונית חיספין  חיספין  ה'תשמ"ב הרב חיים אייזנטל ישיבת הרמב"ם ובית יוסף תל אביב  ה'תשמ"ב ישיבת נווה שמואלאפרתה'תשמ"גהרב אבישי מילנרחלק מרשת אור תורה סטון ישיבת השומרון  קרני שומרון  ה'תשמ"ח הרב קובי בראוןישיבת מקור חייםנווה דניאלה'תשמ"ההרב דב זינגרישיבה תיכונית אמי"ת צפתצפתה'תשמ"החלק מרשת אמי"תישיבת נתיבות יוסףמצפה יריחוה'תש"ןהרב שבתי סבתוישיבת תיכונית סביבתית מצפה רמוןמצפה רמוןה'תשנ"אהרב ארי הנדלרישיבה תיכונית רמת גןרמת גןה'תשנ"דהרב פתחיה זיו אורראש הישיבה אחיין של הרב משה צבי נריה
הישיבה מקיימת מדי שנה מסיבת פורים בהשתתפות ראשי ישיבות ורבנים, ביניהם הרב אביגדור נבנצלישיבת בני עקיבא אורות יהודהאפרתה'תשנ"זהרב אליהו אידלברג ישיבת חברותא  כפר בתיה  ה'תשנ"ז  חלק מרשת אמי"ת ישיבת בני צבי  בית אל  ה'תשנ"ז הרב שמואל הולשטין חלק ממוסדות הישיבה הגבוהה בבית אל בראשות הרב זלמן ברוך מלמד ישיבת כינור דוד  עטרת  ה'תשנ"ח  משלבת לימודי מוזיקה בתוכנית הלימודיםישיבה תיכונית תורה ומדע ליד מכון לבירושליםה'תשנ"חהרב רפאל בובלילישיבה למחוננים, עם שילוב של לימודי תואר. ישיבת בני חיל קדומיםה'תשנ"ט  לבעלי הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביותישיבה תורנית הליכות עולםקרני שומרוןה'תש"סהרב אייל הראלישיבת צביה פתח תקווהפתח תקווהה'תש"ס הרב גולן דיעי הוקמה כחלק ממוסדות למרחבישיבת בני עקיבא לפיד מודיעיןמודיעין-מכבים-רעותה'תשס"א הרב שמואל רוזנבלום הישיבה התיכונית הגדולה בישראלישיבת נחלת ישראלמגדל העמקה'תשס"ג ישיבת אורות הזורעיםהזורעיםה'תשס"ד הרב ניר וינברג ישיבה תיכונית לחינוך סביבתיישיבת אמ"ש (אלון מורה שכם)אלון מורהה'תשס"ההרב אריאל שיוביץישיבה תיכונית ממוסדות "בית המדרש לתורה והוראה" בנשיאות הרב אליקים לבנוןישיבה תיכונית אמי"ת בלבב שלםירוחםה'תשס"זהרב יאיר יעקביישיבה תיכונית נווהנווהה'תשס"חהרב אסף נאומבורגהישיבה המדעית קריית יעריםקריית יעריםה'תשס"ח ישיבת שפע מקור חייםירושליםה'תשס"חהרב יהונתן גוטמןהייתה חלק ישיבת בני עקיבא נתיב מאיר ואז קיבלה מעמד עצמאי ישיבת מתיבתא בית שמש בית שמשה'תשס"ט ישיבה תיכונית תנכית זכרון יעקבזכרון יעקבה'תשס"טהרב יעקב גיטלמן והרב שמעון רפורטהוקמה מתוך מענה לתושבי זכרו, בנימינה וחוף כרמל.
הדגש המרכזי לימוד התנ"ך באופנים שונים.ישיבת שומריה לצעיריםשומריהה'תש"עהרב ראובן נתנאל, הרב יהונתן רוםישיבה תורנית מבוססת על אמון ואהבהישיבה תיכונית נעם גבעת מרדכיירושליםהרב אורי ביר חלק מרשת נעם צביה ישיבת משכנותיך ישראלבית שמשה'תשע"אישיבת "תורת עציון"מרכז שפיראה'תשע"דהרב ברוך הרניקהישיבה הוקמה בעידודו ותמיכתו של הרב חיים דרוקמן, שהיה נשיא הישיבה, והישיבה הולכת בדרכו והשקפתו.ישיבת דגל ירושליםאלעדה'תשע"דהרב משה יונגשטיין, הרב חנן אידלשטייןישיבה תורנית (לימודי קודש מתוגברים)ספרא וסייפא כפר רותה'תשע"ז הרב ראובן טיליס ישיבה תיכונית לאמנויות לחימה ברוח החסידותישיבת זיו אורנתניהה'תשע"זהרב נועם גרינבויםישיבת צביה כרמי קטיףכרמי קטיףה'תשע"טישיבה תיכונית מיטב שובונתניהה'תשע"טהרב ישי שולמןהוקם כתיכון ישיבתי עם לימודי קודש וחול משולביםישיבת צביה מעלה אדומיםמעלה אדומיםהרב יוסף פרנקלהישיבה נוסדה על פי הוראתו של הרב רבינוביץ'ישיבה לצעירים תפארת שלמהרמלהה'תשע"טהרב יאיר גואלמןישיבה תורנית (לימודי קודש מתוגברים)ישיבה כפרית חיציםאיתמרישיבה תיכונית שעלי תורהבית שמשהרב צחי משעןישבת אהבת ישראלבית שמשהרב מרדכי פייגישיבת "צביה"אילתהרב אמנון וייסבוםישיבה תיכונית ימיתישיבת בני עקיבא ראשון לציוןראשון לציוןישיבה תיכונית הר עציון לצעיריםאלון שבותה'תשפ"בהרב עמיחי גורדיןקריית חינוך הראלחולוןהרב שאול פיינהמסלול ישיבה בתוך הקריהישיבת כפר גניםפתח תקווהה'תשס"אהרב ניצן ברגרחלק מרשת אמי"ת, הישיבה הוקמה על ידי הרב שי פירון

בתקשורת
הסדרה העלילתית-דוקומנטרית "הישיבה" שהוקרנה בערוץ 10 פתחה צוהר לעולם זה, וסיפרה את סיפורם האישי של תלמידים ומורים, בישיבה התיכונית בכפר הרוא"ה.

לקריאה נוספת
 בניהו טבילה, הישיבה התיכונית החרדית, רסלינג, 2023.
 מ' בר-לב, "הישיבה התיכונית ומעורבותה במערכת החינוך הממלכתי-דתי בישראל:, בספר מ' אליאב וי' רפאל (עורכים), ספר שרגאי - פרקים בחקר הציונות הדתית והעלייה לא"י, תשמ"ב, עמ' 206–222.
 מ' בר-לב, "הישיבה התיכונית ושיטת תורה עם דרך ארץ", בספר: מ' ברויאר (עורך), תורה עם דרך ארץ - התנועה, אישיה, רעיונותיה, 1987, עמ' 237–253.
 הרב יהושע יגל, "לדרכן של הישיבות התיכוניות", בספר: הרב י' שביב (עורך), ממלכת כהנים וגוי קדוש, תשנ"ז, עמ' 126–135, זמין לקריאה והורדה באתר ספריית אסיף.

קישורים חיצוניים
 אתר הישיבות התיכוניות בישראל - חיפוש ישיבות תיכוניות, מידע לנרשמים, סיוע והכוונה למציאת ישיבה תיכונית מתאימה
 אתר תנא, כמה? מרכז נתונים אודות שכר הלימוד בישיבות התיכוניות.


 יהודה זולדן, לחידוש פני לימודי הקודש בישיבה התיכונית, באתר "דעת"


 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ציונות דתית