גדעון עזרא

גדעון עזרא (30 ביוני 1937 – 17 במאי 2012) היה שר בממשלות ישראל, חבר הכנסת מטעם הליכוד ולאחר מכן מטעם קדימה. לפני כן היה סגן ראש השב"כ ושירת שנים אחדות ב"מוסד".

ביוגרפיה
עזרא נולד וגדל בירושלים. הוא גדל בשכונת כרם אברהם, למד בתיכון ליד האוניברסיטה והיה חבר בתנועת המחנות העולים. שירת בצה"ל בשנים 1955–1958 בנח"ל מוצנח, וסיים את שירותו בדרגת סמל ראשון. למד באוניברסיטה גאוגרפיה ומדע המדינה אך לא החזיק בתואר אקדמי במקצועות אלה. במשך ארבע שנים היה חבר קיבוץ מחניים.

בשנת 1962 התגייס לשב"כ. את שירותו החל באגף המבצעים שעסק במעקבים וחדירות סמויות, בהמשך עבר לאגף הערבי, עבר קורס בערבית ובעקבות מלחמת ששת הימים נשלח לשירות באזור חברון. במסגרת תפקידו הוא השתתף בליל הסדר במלון פארק בחברון ב-1968. בתפקידיו הבאים שימש רכז ואחראי נפה ברמאללה. בשנים 1974 עד 1976 שירת מטעם המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים באירופה. לאחר שובו לישראל חזר לשב"כ ומונה למנהל מחלקה לערביי הצפון. ב-1980 מונה על ידי אברהם אחיטוב לראש אגף עזה וסיני בארגון. ב-1982 החליף את יוסי גינוסר בפיקוד על מרחב צפון ולבנון. בשנים 1987–1989, בתקופת האינתיפאדה הראשונה, עמד בראש מרחב ירושלים–יהודה ושומרון, הוא שב לתפקיד זה ב-1991, לאחר שהות של שנתיים בשליחות מחוץ לישראל. באוגוסט 1994 מונה בנוסף לתפקידו כמפקד מרחב לסגן ראש השב"כ ובפברואר 1995 פרש מהשב"כ.

עזרא מונה ליועץ חיצוני לענייני טרור לשר לביטחון הפנים – משה שחל ובמקביל כיהן כמנכ"ל ונשיא חברת "איתוראן".

בשנת 1996 נבחר לכנסת ה-14 ברשימת הליכוד-גשר-צומת. בשנת 2001 מונה לסגן השר לביטחון פנים. הוא כיהן בתפקיד זה בתקופת האינתיפאדה השנייה, שבמהלכה בוצעו פיגועי התאבדות רבים. עזרא העלה מספר פעמים פתרונות רדיקליים, שעוררו סערה ציבורית. הוא הציע לפגוע בבני משפחה של מחבלים מתאבדים, ועל כך הוגשה נגדו תלונה במשטרה בגין הסתה לרצח. לאחר מכן קרא להשתמש בבני משפחות מחבלים כמגן אנושי. הוא התלונן על סיקור אירועי האינתיפאדה על ידי כתבי הארץ גדעון לוי ועמירה הס, וקרא לשב"כ לפקח על עיתונאים ועל ארגוני שמאל בישראל. כמו כן טען כי יש להקפיא את פעילות ועדת אור, כי לדעתו פעולת הוועדה פוגעת ביכולת המשטרה לפעול נגד מוסלמים קיצוניים, והביע תמיכה בחוק האזרחות והכניסה לישראל עקב חששו מהאיום הדמוגרפי.

בשנת 2003 מונה לשר במשרד ראש הממשלה. ביוני 2004, לאחר פיטורי השר בני אלון, מונה לשר התיירות וב-29 בנובמבר באותה שנה מונה לשר לביטחון הפנים (במקומו של צחי הנגבי, שפרש מתפקיד זה עקב חקירתו במשטרה). בתפקיד זה הוא שימש במהלך תוכנית ההתנתקות, ובאירועים האלימים סביב פינוי המאחז עמונה.

עם הקמתה של מפלגת קדימה ב-23 בנובמבר 2005 פרש מהליכוד והצטרף למפלגה החדשה. ב-18 בינואר 2006 מונה לשר להגנת הסביבה, בנוסף לתפקידיו הקודמים.

עם הקמת הממשלה ה-31, ב-4 במאי 2006, מונה עזרא לשר לאיכות הסביבה, תפקיד ששמו שונה בהמשך לשר להגנת הסביבה. בתפקיד זה הקשיח את הפיקוח על מזהמים סביבתיים וכחלק ממגמה זו סגר את תחנת הכוח רדינג, כאשר לא עמדה בתקן הנדרש, ואילץ אותה לעבור לשימוש בגז טבעי. ארגון הגג של הארגונים הירוקים, חיים וסביבה, החליט להעניק לו על כך את פרס הגלובוס הירוק ביום איכות הסביבה הבין-לאומי 2006. כשעלה לבמה לקבל את הפרס, הוא הודיע שהוא מפקיד אותו בידי אנשי "חיים וסביבה" עד שתחנת רדינג תופעל בגז, מה שקרה כעבור מספר שבועות. כדי להגביר את נושא המִחזוּר עזרא ניסה להחיל את חוק הפיקדון על מכלי משקה גם לגבי בקבוקים בגודל 1.5 ליטר, אך לא הצליח בכך. על פי ההסכם, העלו יצרני המשקאות קמפיין פרסומי לעידוד נושא המִחזוּר בתחנות הטלוויזיה והרדיו.

בתור השר להגנת הסביבה, הדעה הרווחת היא כי הוא נכשל בתפקידו. המשרד להגנת הסביבה כשל בטיפול במפעלים מזהמים, לא הגיש כתב אישום נגד רובם, ומעט המפעלים שהורשעו בבית משפט לא שילמו קנסות. המשרד להגנת הסביבה נכנע ללובי של יצרני המשקאות הקלים, והקל את הדרישות בנושא מחזור בקבוקים. עזרא תמך בפרויקטים שפגעו בסביבה, קידם את הקמת תחנת הכוח רוטנברג באשקלון, המבוססת על פחם המזהם את הסביבה, בפרשת הקישון תמך בהזרמת השפכים של מפעלי הקישון לים (במקום לדרוש מהמפעלים לטהר אותם) והתנגד ל"חוק אוויר נקי". דו"ח מבקר המדינה התריע על תפקודו הלקוי של המשרד בנושאים אלו.

ב-4 ביולי 2007 מונה לחבר הוועדה לבחירת שופטים, כנציג הממשלה, וכיהן בתפקיד זה עד תום כהונת הכנסת ה-17.

בשנת 2010 אובחן עזרא, מעשן כבד, כחולה בסרטן הריאה. מאז גילוי מחלתו פעל להגברת המודעות לסכנות העישון ואף הרצה בפני נוער על הנושא. הוא הגיש הצעת חוק בנושא: הצעת חוק להעלאת המודעות למניעת עישון, התשע"א-2010, והממשלה החליטה שההצעה תעלה לדיון במליאת הכנסת במסגרת הצעה לסדר יום.

ב-17 במאי 2012 נפטר, בגיל 74, ונקבר בבית העלמין של מקום מגוריו, כוכב יאיר. היה נשוי ואב לשלושה.

 הנצחה 
ממוזער|250px|שמאל|"סלע גדעון"
בשנת 2022 הנציחו פקודיו וחבריו לשעבר בשב"כ, את גדעון ברמת הגולן, בסמוך לבית המכס העליון ובקרבת מלון "פרא – ריזורט". במקום הוצבה האנדרטה – "סלע גדעון", שפיסל הפַּסָּל דוד יסעור. הכיתוב על הסלע: "הלכתי בדרך בגאון, ביודעי שאתם רֵעַי, פוסעים לצדי" (מדברי הפרידה של גדעון, עת סיים שירותו בשב"כ).

האנדרטה הוצבה בסיוע איש העסקים ליאו גלסר ושלמה חיון.

קישורים חיצוניים


 גדעון עזרא, באתר תנועת קדימה






 הערות שוליים 

קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי השב"כ
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם קדימה
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השמונה עשרה
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:זוכי פרס הגלובוס הירוק
קטגוריה:סגני ראש השב"כ
קטגוריה:בוגרי המחנות העולים
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:כוכב יאיר צור יגאל: חברי הכנסת
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל השלושים
קטגוריה:השרים המקשרים בין הממשלה לכנסת
קטגוריה:סגני שרים בממשלת ישראל
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:אישים ממוצא יהודי-גרמני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן הריאה