עזריה אלון

ממוזער|קברו של עזריה אלון בקיבוץ בית השיטה
ממוזער|טקסט=עזריה אלון מצלם חצב, 1969|עזריה אלון מצלם חצב, 1969
עזריה אלון (י"א בכסלו ה'תרע"ט, 15 בנובמבר 1918 – י"ח בשבט ה'תשע"ד, 19 בינואר 2014) היה ממייסדי החברה להגנת הטבע שפעל רבות לתיעוד טבע הארץ, שמירתו והפצת מורשתו. זוכה שני פרסי ישראל, אחד כנציג החברה להגנת הטבע (במשותף עם אמוץ זהבי ויואב שגיא), והשני על מפעל חיים לשנת תשע"ב (2012).

קורות חיים
שנים ראשונות
אלון נולד ב-15 בנובמבר 1918 בעיירה הורושקי שבאוקראינה לשרה וחיים קוזירובסקי. אביו נעצר בשנת 1924 ובמשך 9 שנים נדד בסיביר בבתי סוהר. אלון עלה לארץ ישראל בשנת 1925 עם אמו ושתי אחיותיו, באוניה איליץ'. המשפחה התיישבה במושב כפר יחזקאל שבעמק יזרעאל. עם הגעת אביו לארץ ישראל עברה המשפחה לקריית חיים. את לימודיו עשה בבית הספר הריאלי העברי בחיפה והיה חניך בתנועת הנוער המחנות העולים את לימודי התיכון סיים בשנת 1936. בשנת 1938 חזר לעמק יזרעאל והצטרף כחבר לקיבוץ בית השיטה, מקום מגוריו עד פטירתו. בשנות ה-40 טייל רבות בכל רחבי ארץ ישראל, ונעצר מספר פעמים על ידי משטרת המנדט, על טיול באזורים אסורים לטיול. בשנת 1944, בעת טיול לחרמון, נעצר על ידי הסורים, נשפט וקיבל קנס. לחם במלחמת העצמאות.

לאחר הקמת המדינה
אלון נמנה עם אבות נושא שמורות טבע בישראל והיה ממייסדי החברה להגנת הטבע בשנת 1953. הוא פעל שנים רבות כמורה דרך ומדריך לידיעת הארץ. במהלך השנים היה אלון מזכיר או יו"ר החברה להגנת הטבע, עסק בהקמת בתי ספר שדה ובמאבקים ציבוריים של החברה.

בשנת 1987 נבחר אלון ליקיר האו"ם בנושא איכות הסביבה. מאז 1992 לימד בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון.

אלון נהג להדגיש את זיקתו לטבע ולפשטות גם בהופעתו החיצונית. בשנת 2011 הוצגה התערוכה "עזריה אלון-תצלומים, מדבר-קיבוץ-טבע, 1940-1990" במשכן לאמנות על שם חיים אתר ובמוזיאון בית שטורמן בעין חרוד.

בשנת 2012 זכה בפרס ישראל על מפעל חיים, על תרומתו הייחודית להגנת הטבע בישראל.

בשנת 1952 נישא לרות אלון (לבית דיאמנט), קרובת משפחה רחוקה של בנימין זאב הרצל. נולדו להם שלושה ילדים, ובביתם גדל גם בנה של רות מנישואיה הראשונים ליצחק קוטנר.

ספרים
בשנת 1955 יצא ספרו הראשון בנושא הטבע ומאז הוציא עשרות ספרים בנושאי טבע וידיעת הארץ. בשנת 1969 ערך את ספרו של וולטר פרגסון, "מדריך לציפורי ארצנו". שימש עורך ראשי של האנציקלופדיה "החי והצומח של ארץ ישראל", שנכתבה ויצאה לאור בשנים 1983–1984. חיבר ספרי ילדים המקרבים את הקוראים הצעירים לנושא הטבע ושמירתו ובשנת 1987 הוציא מגדיר צמחי בר המלווה בצילומיו.

רדיו
בשנת 1959 החל להגיש את התוכנית "נוף ארצנו" (שנקרא בשנתו הראשונה: "ישראל במבט חטוף") ב"קול ישראל" ועשה זאת ברציפות במשך למעלה מ-50 שנה. הוא נכנס ל"ספר השיאים של גינס" כמגיש הוותיק ביותר של תוכנית ברדיו. העיתון "מעריב" תיאר את סגנונו: . בנוסף לתוכנית "נוף ארצנו" שהייתה במתכונת של פינה קצרה, שודרו מדי פעם תוכניות ארוכות יותר "פגישות עם עולם החי והצומח". בשנת 1966 זכה בפרס רשות השידור (ראשון מקבלי הפרסים מטעם הרשות) על תוכניתו.

עמדותיו
אלון השתתף במאבקים רבים, גדולים וקטנים, בנושאי שמירת הטבע והנוף, אך גם בתחומים אחרים. בין מאבקיו בנושא שמירת הטבע והנוף נאבק נגד לקיחת מים מנחל ערוגות בידי אנשי קיבוץ עין גדי, על הגנת פרחי הבר ונגד הבנייה על הכרמל. כן התנגד לגביית דמי כניסה לגנים לאומיים.

אלון נהג להדגיש שבאקלים ארץ ישראל יש רק שתי עונות ואין סתיו ואביב והתנגד לכינוי רמת הגולן שניתן לגולן.

החל ממלחמת ששת הימים, ובתחילת שנות ה-70 ובמיוחד לאחר מלחמת יום הכיפורים, הרבה להביע עמדות נגד חלוקת הארץ ובעד ארץ ישראל השלמה (מאמריו בנושא זה נאספו בספר "כשרון לארץ ישראל"), אך בספרו האוטוביוגרפי "טבע ואדם" שפרסם ב-2012, הבהיר, כי לאחר שהבין שלא ניתן לספח בהסכמה את יהודה ושומרון, הוא נסוג מרעיון זה וכי הוא מסכים לפתרון שתי המדינות.

פרסים ותוארי כבוד
אלון זכה בפרסים רבים כהוקרה על עבודתו למען איכות הסביבה ולמען הטבע בישראל:
 1977 - פרס צימרמן לאיכות הסביבה
 1980 - פרס ישראל לחברה להגנת הטבע, תוך ציון שמם של אלון, זהבי ושגיא
 1984 - פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים
 1987 - 500 Global של UNEP, תואר המוענק מדי שנה למוסדות ולאישים נבחרים על תרומתם המיוחדת לאיכות הסביבה.
 1991 - תואר דוקטור לשם כבוד מטעם מכון ויצמן
 1994 - פרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי
 2008 - "אות מפעל חיים להגנה על הסביבה" מטעם המשרד להגנת הסביבה
 2008 - פרס פראט
 2010 - פרס הרצל מטעם עיריית הרצליה
 2011 - תואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
 2012 - פרס ישראל על מפעל חיים

לרגל הגיעו לגבורות, יצא לכבודו בשנת תש"ס הספר "נופי ארץ ישראל - מבחר מאמרים על טבע, נוף וידיעת הארץ", בהוצאה משותפת של "אריאל" והחברה להגנת הטבע.

מספריו

לקריאה נוספת
 עזריה אלון, טבע ואדם (אוטוביוגרפיה), עם עובד, תשע"ב 2012.

 קישורים חיצוניים 






 ניר מן, "נקודת המכשלה נעוצה בטִמטום" (גבורות לעזריה אלון), הקיבוץ, 20 במאי 1999, עמ' 12–14

 עזריה אלון, באתר קיבוצו בית השיטה
 עזריה אלון - כישרון לארץ ישראל: ריאיון עם עזריה אלון, בחגיגות 50 השנה לפינתו הרדיופונית בקול ישראל








 יואב איתיאל, הטבע להגנת החברה: ריאיון עם עזריה אלון לאחר שנודע כי יוענק לו פרס ישראל, מגזין המושבות, 16 במרץ 2012





 בני פירסט, העמוד החמישי של שמירת הטבע, אקולוגיה וסביבה, דצמבר 2014




מבחר כתבות פרי עתו




עם מותו






הערות שוליים

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:זוכי פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:שיאני גינס ישראלים
קטגוריה:פעילי איכות הסביבה ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס הרצל (הרצליה)
קטגוריה:זוכי פרס יגאל אלון
קטגוריה:זוכי פרס יו"ר הכנסת
קטגוריה:זוכי פרס פראט
קטגוריה:זוכי פרס רשות השידור
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:החברה להגנת הטבע
קטגוריה:החברה להגנת הטבע: אישים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:זוכי פרס הגלובוס הירוק
קטגוריה:בית השיטה: אישים
קטגוריה:בוגרי המחנות העולים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית השיטה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1918
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
קטגוריה:ארץ ישראל: חוקרי טבע