סיירת מטכ"ל

סיירת מטכ"ל (יחידה 767; בעבר יחידה 269 ויחידה 262) היא יחידת עילית של אגף המודיעין בכוחות המיוחדים של צה"ל, ומהווה אחת מיחידות העילית של צה"ל. היחידה מאומנת בכל סוגי הלחימה, ומתמחה בסיור מיוחד, לוחמה בטרור, ואף מוסמכת גם כיחידת השתלטות. מבחינה ארגונית, היחידה כפופה למערך המבצעים המיוחדים באגף המודיעין ומקיימת שיתוף פעולה מבצעי עם מעגל היחידות המובחרות ומערכת הביטחון, בשלל הגזרות והחזיתות של מדינת ישראל, ולעיתים אף מעבר לכך בזירות מבצעיות ולחימה רחוקות יותר.

 ייעודה של היחידה 
ייעודה המרכזי של הסיירת הוא, איסוף מודיעין מעבר לקווי האויב בעומק החזית. גאוגרפית, ייעוד זה בא לידי ביטוי בעיקר בזירת המזרח התיכון, ובאמצעות הטמנת מכשירים לאיסוף מודיעין אותות, ולוחמה מיקרו-זעירה שקטה המתבצעת במהלכו של סיור מיוחד. לפיכך, בהתאם לייעודה, לוחמי 'היחידה' מאומנים ומיומנים בכל סוגי וזירות הלחימה: ביבשה, באוויר ובים.

במשך שנים רבות הייתה סיירת מטכ"ל יחידת ההשתלטות הבכירה של מדינת ישראל כחלק מרכזי מייעודה, ומעצם כך תפקידה היה להגיב על אירועי טרור ופיגועי מיקוח באופן מיידי. בעקבות זאת, סיירת מטכ"ל זכתה לתהילה בין-לאומית בזכות פעולת החילוץ באנטבה ופעולות אחרות. על אף זאת, מאוחר יותר, ירדה בכורתה בתחום זה, בעקבות כישלון החילוץ בפיגוע במעלות, וחוסר הצלחה באירועי השתלטות נוספים בהמשך. לאור זאת, עברה הבכורה לימ"מ, כיחידת ההשתלטות המיוחדת של משטרת ישראל, שהוקמה ב-1974 במיוחד לתפקיד זה.

 בסיס קבע 
מהקמתה של היחידה ועד שנת 2021, בסיס הקבע של היחידה היה מחנה סירקין בפתח תקווה. ב-31 במאי 2021, התקיים אירוע פרידה של סיירת מטכ"ל מבסיסה הוותיק, ובאותה שנה, היא עברה לבסיס קבע בדרום ישראל.

 היסטוריה 
 רקע 
סיירת מטכ"ל הוקמה בשנת 1957, ביוזמתו של רב-סרן אברהם ארנן ובתמיכתו של אלוף-משנה דוד אלעזר (לימים הרמטכ"ל), שהיה חבר קרוב של ארנן וסגן מפקד גייסות השריון באותה עת. היחידה הלכה למעשה, נבנתה בהשראתה המבצעית של יחידה 101 הישראלית, ויחידת הקומנדו הבריטית SAS. בשנים הראשונות של היחידה, השתלבו בה מסתערבים יוצאי הפלמ"ח, ותיקי חיל המודיעין, יוצאי יחידה 101 ויחידות שונות של חטיבת הצנחנים. בהם ניתן למנות את יצחק שושן, יאיר הררי, אלי גיל ("דאוד"), סמי נחמיאס, שארל לוי ("סאלם"), משה לוין (קוקלה), שמואל בן צבי (שמיל), יצחק ג'יבלי ("הקטן"), יחיאל אמסלם אשר תפקד כמפקד הצוות הראשון ביחידה, מאיר הר-ציון, אבשלום אדם, אהרון אשל, מיכה בן-ארי קפוסטה ורמי כפכפי.

תחילה פעלה הסיירת כפלוגה ה' של יחידה 154, ובאוגוסט 1958 הוכרזה כיחידה עצמאית תחת המספר 269. עד סוף שנות ה-80 של המאה ה-20, עצם קיומה לא אושר רשמית. זאת ועוד, המידור מהווה חלק מרכזי בשייכות ליחידה, לפיכך יכולותיה ופעולותיה מעצם תפקידה, נחשבות סודיות ביותר עד היום, הפרה של אלו פוגעת בביטחון לאומי.

הספר, "מפקד הרפאים", המספר על מפקד יחידת ה-SAS, דייוויד סטרלינג, השפיע עמוקות על ארנן ועל חזונו לגבי אופיה המבצעי של היחידה. כך גם היה עבור מפקדים אחרים ביחידה אשר הושפעו מן הספר מאוד, ובהם אהוד ברק ועוזי דיין, וכן יוני נתניהו שעליו סופר כי ידע את הספר בעל-פה. בעקבות השפעה והשראה זו על ארנן ומקורביו ביחידה, הסיסמה של היחידה היא "המעז מנצח", השאולה מיחידה זו, ומכאן גם הדמיון של הסיירת להיותה היחידה המקבילה ליחידת העילית בצבא הבריטי, SAS. בהמשך לכך, בעקבות השראת הספר, הוחלט כי הספר יחולק ללוחמי היחידה, עם סיום מסלול הלוחם ופרק ההכשרה. ולמעשה, כך נוצרה מסורת יחידתית עקבית בת שנים רבות, המציינת את הספר כסמל בקרב לוחמי הסיירת.

 פעילות מבצעית 

פעילות חוצת הגבול הראשונה של היחידה, התקיימה ב-5 בינואר 1959 ברמת הגולן. כוח בראשותו של משה לוין (קוקלה) נשלח לסיור מקדים בין המוצבים הסורים לקראת אפשרות של חטיפת קצין סורי לצורכי מיקוח. הפעילות השנייה הייתה חדירה לשם סיור של כוח בפיקודו של מיכה בן ארי (קפוסטה), לאזור הכפר חרבתא בנפת רמאללה.

בחורף 1960 בוצעה חדירת סיור באזור ג'נין בפיקודו של שמיל בן צבי. בסוף קיץ 1960 הוביל אהרון אשל (ארול) סיור בירדן באזור הערבה. במאי 1962 צוות בפיקודו של יעקב טל (טבול) השלים בהצלחה משימה ייעודית בלבנון, יעד שנחשב זירה קלה. הצלחת משימה זו סללה את הדרך למבצע השני, והוא התקיים כעבור חמישה חודשים בסוריה, בפיקודו של אהוד ברק. הסיירת השתתפה בפעולות התגמול ובהם ליל הבארות בספטמבר 1965 ובפעולת סמוע בנובמבר 1966.

בזמני מלחמה, בפרספקטיבה היסטורית, התקשתה היחידה למצוא את מקומה. לפיכך, רוב פעילותה של היחידה בזמן שלום הוא איסוף מודיעין, או תגובה לפעולות טרור נקודתיות. לדוגמה, במלחמת ששת הימים "רדפה" היחידה אחר המלחמה, וכמעט בכל מקום שהגיעה אליו הושגה כבר הכרעה. במלחמת יום הכיפורים נלחמה היחידה בעיקר בסיני ובחרמון, אזורים הדורשים מומחיות רבה בזמן לחימה (מפאת מאפייניהם הטופוגרפיים-אקלימיים: הרריות, מדבריות ומזג-אוויר). שנים אחדות לפני אותה מלחמה, התקין כוח של היחידה את "האמצעים המיוחדים" לאיסוף מודיעין אותות בעומק מצרים. במלחמת לבנון הראשונה התעקש מפקדה, שי אביטל, שהיחידה תהיה יחידת חי"ר לכל דבר, וכך היה.

בשנים 1987–1989 פיקד על היחידה אלוף-משנה משה יעלון, לימים הרמטכ"ל ה-17 ושר הביטחון. תקופת כהונתו של יעלון כמפקד סיירת מטכ"ל נחשבת לתקופת שיא של הישגים ליחידה, והוא עצמו מחשיב אותה כתקופה היפה בשירותו הצבאי. במהלך כהונתו פיקד על מבצע הצגת תכלית, ובמהלכו התנקשו בתוניס לוחמי היחידה באבו ג'יהאד, ראש הזרוע הצבאית של אש"ף. פעולה אחרת הייתה מבצע בן-בליעל להבאת "קלפי מיקוח" לשחרורו של רון ארד, ובה נחטף בין השאר ג'ואד אל קצפי.

במלחמת לבנון השנייה בשיתוף פעולה עם יחידות עילית נוספות, ערכה היחידה פשיטות בעומק לבנון, ובמהלך אחת מהן נהרג סא"ל עמנואל מורנו ששימש קצין בכיר ביחידה.

בקרבות הבלימה בטבח שבעה באוקטובר נהרגו תשעה מלוחמי היחידה, בין השאר בקרב שחרור קיבוץ בארי.

מבנה ארגוני
רקע ארגוני
מייסד היחידה אברהם ארנן שאב השראה ארגונית בעיקר מהכוחות המיוחדים הבריטים, דוגמת שירות האוויר המיוחד. לפיכך, על פי השקפתו הארגונית של ארנן, לוחם ביחידה מוסמך בסוף מסלול בלבד, בשלב זה הוא הופך לחייל מבצעי מיוחד (Special Operator), נמנה עם מצבת הלוחמים וכשיר לפעילות מבצעית על פי ייעודה של היחידה. קו הסיום של ההכשרה, של כל לוחם בסיירת, כולל תשתית רחבה של לחימת קומנדו וסיור מיוחד. בהתאם לכך ארגון הלוחמים בסיירת נעשה בתחילה בצוותים אורגניים לאורך כל השירות הסדיר, ולעיתים קרובות גם לאורך כל שנות המילואים. במקרים רבים צוותים פעלו עם אותו מפקד צוות לאורך שנות השירות הסדיר והמילואים.

מאוחר יותר, מסוף שנות ה-60, עם התמסדותה של היחידה בצה"ל, בנוסף לצוותים, היחידה אורגנה בפלגות ייעודיות. החל מסוף שנות ה-70, המבנה הלוחם של היחידה לאחר סוף מסלול התייצב והוא מורכב מחוליות, צוותים ופלגות. במקרים נדירים ישנה אף פעילות מבצעית של בודדים. מבנה ארגוני זה מאופיין במידור מחמיר בין באי היחידה, כאשר חל איסור מוחלט בשיתוף מידע מבצעי בין הלוחמים. לוחמים המפרים דממה מבצעית זאת, נענשים עד כדי הדחה מהיחידה, מטעמים של ביטחון המדינה וגם מטעמים ערכיים המדגישים את השתיקה והצניעות באשר לפועלה של היחידה.
אסטרטגיה וטקטיקה ארגונית
אסטרטגית, הנחות היסוד של המבנה הארגוני הלוחם ביחידה מושתתות על פרופיל הלחימה בעומק החזית, ומדגישות את השאיפה לעצמאות מבצעית מלאה, כמו-גם בידול מבני בין הצוותים השונים (דיפרנציאציה אנושית). זאת, בהתאם למשימה המרכזית של סיירת מטכ"ל, סיור מיוחד. דהיינו, על פי הנחת עבודה זו, היחידה פועלת כמיקרוקוסמוס ובאופן אוטונומי, לפיכך היכולות המבצעיות כולן הן פנימיות, והיחידה חפה מכל סוג של תלות מבצעית חיצונית. אשר-על-כן, באשר לאי-תלות, על כוח הלחימה בסיירת לבצע את המשימה באופן בלעדי ובאלמוניות, בצורה עצמאית, ללא שום עזרה מכוחות צבאיים חיצוניים. לשם-כך, הכוח המבצע, אמור להיות מיומן בהתאם לאופי המשימה כדבעי.

כפועל יוצא מכך, באשר לבידול המבני, החותר לפונקציונליות ארגונית, הצוותים הלוחמים לאחר סיום המסלול, מיועדים טקטית לאופי משימות מגוונות בעלות מאפיינים ייחודיים, גאוגרפיים וטופוגרפיים שונים, ומפתחים את המיומנויות לכך בהתאם. לדוגמה: צוות לוחמים שמשימתו איסוף מודיעין חזותי באזור הררי צחיח; צוות לוט"ר שמשימתו השתלטות על גופים עוינים בסביבה ימית; צוות ניוד מבצעי העוסק באיסוף נתונים ספציפי בעזרת לוחמה אלקטרונית בזירות אויב מרוחקות. בנוסף לכך, צוותים אלו רוכשים מיומנויות ייחודיות למשימה, כגון: צלילה מבצעית, צניחה טקטית, יכולת ארטילרית אד הוק, חבלה וסילוק פצצות, התמודדות עם לחימת גרילה, ופיתוח רגישות תרבותית התנהגותית כלפי קבוצות שונות בזירת הקרב.
שיתוף פעולה ארגוני
היחידה מאז הקמתה, על-אף החתירה המלאה שלה להיות אוטונומית ארגונית בצה"ל, בקהילת המודיעין ובמערכת הביטחון, שיתפה פעולה בעבר ומשתפת פעולה בהווה עם יחידות שונות בצה"ל, מערכת הביטחון וצבאות זרים.  לדוגמה: שייטת 13, יחידת שלדג, יחידת הניוד המטכ"לית, סיירות הח"יר, יחידת 669, יחידות חטיבת המרום, יהל"ם, יחידות חטיבת עוז, הימ"מ, שירות הביטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.

 ציונים לשבח 

ב-2010, הוענק ליחידה צל"ש הרמטכ"ל על ביצוע פעילות מבצעית מורכבת. ב-2014, הוענק ליחידה צל"ש הרמטכ"ל על ביצוע פעולות אשר "הובילו לתרומה משמעותית לביטחון המדינה תוך סיכון חיי אדם". ב-2015, הוענק לסיירת מטכ"ל צל"ש הרמטכ"ל על פעילותה במבצע צוק איתן.

ב-2016, קיבלה היחידה את צל"ש הרמטכ"ל פעמיים. במרץ, על "פעולות מבצעיות, חשאיות ונועזות אותן ביצעה היחידה בשנתיים האחרונות". ובנובמבר, על "יצירתיות תבונה ותעוזה". במרץ 2018, קיבלה היחידה צל"ש רמטכ"ל נוסף, בשל "יכולת יוצאת דופן ברמה טקטית ואסטרטגית". ב-25 בנובמבר 2021, הוענק ליחידה אות הערכה מבצעי על מבצע מסווג. ב-2 ביולי 2023, הוענק ליחידה צל"ש מאת הרמטכ"ל הרצי הלוי על פעילות מבצעית משותפת עם שייטת 13.

 פעולות היחידה אשר זכו לפרסום לאורך שנות קיומה 
 המאה ה-20 
 שנות ה-60 
 מבצע חלוץ – 11-10 באוגוסט 1963: מבצע משותף של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר. המבצע התקיים במצרים, והוא היה מבצע "יבש" לפני מבצע שרקרק ואיסוף מודיעין;
 מבצע שרקרק – 5-4 במרץ 1964: מבצע משולב של חיל האוויר ושל סיירת מטכ"ל, ומטרתו הייתה איסוף מודיעין במצרים;
 מבצע שלדג – 14-13 בנובמבר 1964: מבצע משותף של חיל האוויר ושל סיירת מטכ"ל, ומטרתו הייתה איסוף מודיעין במצרים;
 מבצע יבין – 25 בינואר 1965: מבצע קרקעי של סיירת מטכ"ל לאיסוף מודיעין בסוריה;
 מבצע כחל – 2-1 בדצמבר 1965: מבצע של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר לאיסוף מודיעין במצרים;
 מבצע נקר – 2-1 במרץ 1966: מבצע משולב של סיירת מטכ"ל ושל חיל האוויר על מנת לבצע פעילות מודיעינית במצרים;
 מבצע ירגזי – 21-20 בפברואר 1967: מבצע משולב של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר. כמו במבצעים קודמים הטיסה קבוצת מסוקים את לוחמי היחידה אל מצרים לביצוע פעילות מודיעינית;
 מלחמת ששת הימים - 4-5 ביוני 1967: שלושה כוחות של היחידה הונחו בעומק סיני על מנת לשבש את אמצעי השליטה של הצבא המצרי ערב המלחמה, הם חתכו את עורקי התקשורת והניחו מוקשים נגד אדם, שניים מהכוחות פונו באותו הלילה וכוח שלישי פונה למחרת.
 מבצע תשורה – 28 בדצמבר 1968: פשיטה על שדה התעופה הבין-לאומי בביירות;
 מבצע בולמוס 3 – 11 במאי 1969: בזמן מלחמת ההתשה צוותים של סיירת מטכ"ל ושייטת 13 צלחו את תעלת סואץ צליחה שקטה בלי מנועים. עם הגיעם לחוף ארבו לרכב של הצבא המצרי, פתחו עליו באש ופגעו בו. הם הרגו שני חיילים מצרים ושבו לגדה המזרחית;
 הפשיטה על האי גרין במלחמת ההתשה (1969);

 שנות ה-70
 מבצע מרילין – 16-15 במרץ 1970: פשיטה מוסקת של 20 לוחמי הסיירת בפיקודו של אמיתי נחמני ללב סוריה, דרומית לדמשק לשם מיקוש וחבלה ביעד;
 מבצע רובינזון ומבצע ששת - 22-21 במאי 1970: פשיטה בפיקודו של גיורא זורע על מערך טילי קרקע-אוויר SA-3 במצרים במטרה להביא נתוני מודיעין. הפשיטה נכשלה בשל טעות בניווט של טייסי המסוקים שהובילו את הכוח. במקביל בוצעה פעולת הסחה בפיקודם של עוזי דיין ורפי בר לב לפגיעה בקווי טלפון ומיקוש דרכים;
 מבצע איזוטופ – 9 במאי 1972: השתלטות על מטוס סבנה החטוף בנמל התעופה לוד;
 מבצע ארגז – 21 ביוני 1972: פעולה בסביבות הכפר עייתא א-שעב שבלבנון ובמהלכה נחטפו חמישה קציני מודיעין בכירים סורים על מנת שישמשו קלף-מיקוח לשם השבתם של טייסים ישראלים מן השבי הסורי. במהלך החטיפה נהרגו ונשבו כמה מחיילי הכוח הלבנוני שליווה את הקצינים הסורים. במבצע נפצע לוחם אחד של היחידה;
 מבצע אביב נעורים - 9 – 10 באפריל 1973: פעילות של כוחות הסיירת בביירות;
 מבצע קונסוליה - 17 במרץ 1973: ארבעה מסוקים הנחיתו כוחות ממונעים של הסיירת על ג'בל עתקה מערבית לסואץ להתקין מתקן האזנה לצבא המצרי כחלק מהאמצעים המיוחדים
 מלחמת יום הכיפורים – אוקטובר 1973:
 ב-9 באוקטובר הוקפץ כוח מסיירת מטכ"ל בפיקוד רס"ן יוני נתניהו. הכוח שימש פלוגת סיור מובחרת באוגדה 36, שהייתה בפיקודו של רפאל איתן. הכוח הגיע למחנה נפח בעקבות הודעה על חדירת מסוקים המנחיתים לוחמי קומנדו סורים בקרבת הבסיס. במהלך הקרב בין סיירת מטכ"ל לבין הקומנדו הסורי, בחיפוי כוחות מחטיבת גולני, נהרגו כארבעים לוחמים סורים ושני לוחמים מכוח הסיירת.
 חילוץ סגן-אלוף יוסי בן-חנן: על המבצע ועל פעולות אחרות שביצע במלחמה, בהן הקרב כנגד הקומנדו הסורי במחנה נפח, הוענק ליוני נתניהו עיטור המופת לאחר המלחמה.
 פשיטות על סוללות ארטילריה סוריות בעומק המערך הסורי בפיקודו של עוזי דיין. ליל ה-18–19 באוקטובר - פשיטה על סוללת מרגמות כבדות 240 מ"מ, מזרחית לכריתא, אך הסוללה דילגה ממקומה. בלילה ה-20–21 באוקטובר פשט כוח על סוללת תותחים 122 מ"מ - מזרחית לרפיד.
 ליל ה-18–19 באוקטובר - סיור למצפה שלגים, בכוונה לחטוף שבוי מאזור החרמון הסורי לצורכי מודיעין.
 במסגרת מבצע קינוח, המבצע של פיקוד הצפון לכיבוש רכסי החרמון – בליל 20–21 באוקטובר 1973 התמקם כוח שמנה 18 לוחמים בפיקודו של רס"ן יוני נתניהו לתצפית מוסתרת על נקודת-גובה 2,224 מצפון למוצב החרמון הישראלי. מטרת המבצע הייתה לצפות על מערך הסורים בכתף החרמון ולכוון את הארטילריה ואת הפצצת מטוסי חיל האוויר כהכנה לתקיפות הקרקעיות של חטיבת צנחנים 317 וחטיבת גולני. בלילה הבא עלתה למקום גם פלגת מילואים בפיקוד סרן עוזי דיין כדי לתגבר את כוחו של יוני נתניהו. כאשר החלו הצנחנים הסורים לסגת מכתף החרמון מזרחה דרך עמק בולען בשחר 22 באוקטובר, ירדו לוחמי הסיירת לקראתם ופגעו בעשרות מהם. בקרב זה נפצע עוזי דיין קלות.
 ליל ה-23–24 באוקטובר, מארב של כוח על ציר מזרעת בית ג'ן-סעסע - ללא היתקלות בכוחות אויב.
 מבצע פונטיאק – מסוקי יסעור הובילו כוח בן 22 לוחמים לג'בל עתקה במצרים. הכוח היה בפיקוד סא"ל עמוס ירון ומנה תותחנים ואנשי מילואים מסיירת מטכ"ל שאיבטחו את התותחנים, והיה מצויד בשני תותחי M-102. כוח זה טיווח וירה 90 פגזים על מפקדות הארמייה השלישית ועל צומת חיוני באזור הק"מ ה-101 על ציר קהיר-סואץ. הכוח הסב למצרים נזקים ואבדות בטרם התפנה ללא נפגעים;
 מבצע "זנבר" – לוחמי הסיירת, בפיקוד מפקד הסיירת גיורא זורע וסגנו עמירם לוין הוטסו בעזרת שלושה מסוקי יסעור מרפידים לעומק כביש סואץ-קהיר. על המסוקים היו ג'יפים ועליהם תול"רים, ובאמצעותם פגעו הלוחמים בשדה התעופה כותמיה.
 כיבוש ג'בל עתקה – עם סיום המלחמה פשטו לוחמי סיירת מטכ"ל בפיקוד מוקי בצר על פסגת ג'בל עתקה, ההר הגבוה במערב התעלה. גובהו כאלף מטרים מעל פני-הים, ועל פסגתו הוצב מכ"ם מצרי. הכוח נחת במסוקים לילה קודם, במרחק עשרה קילומטרים מדרום להר, כדי שלא להתגלות על ידי המכ"ם. עם שחר העפיל הכוח וכבש את ההר, תוך שהוא מנהל קרב קצר עם הכוח המצרי במקום. כעשרים מצרים נהרגו בקרב. לכוח הסיירת לא היו נפגעים.
 הקרבות על שיא החרמון – ב-14 באפריל 1974 הוטל על היחידה לפעול בשיא החרמון בגובה של למעלה מ-2,800 מטר. כוח בן שישים לוחמים מיחידת האלפיניסטים ומסיירת מטכ"ל, בפיקוד רס"ן עמירם לוין העפיל לפסגה וניהל קרב קשה כנגד הקומנדו הסורי. בסוף הקרב כבשו לוחמי צה"ל את שיא החרמון. שנים עשר סורים נהרגו בקרבות וכמה נשבו. לצה"ל היו כשלושים פצועים. לימים טען לוין כי הקרב היה אחד החשובים בתולדות מדינת ישראל, אך סיפורו נשכח בעקבות מלחמת יום הכיפורים.
 פריצה למלון סבוי בתל אביב – 5 במרץ 1975: מחבלים החזיקו בני ערובה במלון. בפעולה זו נהרג אלוף-משנה עוזי יאירי.
ממוזער|שמאל|250px|לוחמי סיירת מטכ"ל עם שובם ממבצע יונתן, באחד ממטוסי ההרקולס שהשתתפו במבצע, עם רכב המרצדס ששימש אותם בפשיטה
 מבצע יונתן – 3 ביולי 1976: מבצע חילוץ בני הערובה נערך כ-3,800 קילומטרים מישראל. בפעולה זו שהיא המפורסמת ביותר מבין פעולות היחידה, נהרג סא"ל יוני נתניהו.

 שנות ה-80 
 הפיגוע במשגב עם – 1980: חילוץ בני ערובה מגן הילדים במשגב עם.
 9 ביוני 1982 – במהלך מלחמת לבנון לחמה הסיירת בקרב על גבעה מיוערת כנגד כוח רגלי ורכוב של חיילי קומנדו הסורי. לוחמי הסיירת כיוונו לעברו ירי ארטילרי שכלל פצצות מצרר והשמידה אותו.
 12 באפריל 1984 – השתלטות על מחבלים שחטפו אוטובוס בפרשת קו 300.
 מבצע הצגת תכלית – 16 באפריל 1988: חיסול ראש הזרוע הצבאית של אש"ף אבו ג'יהאד בביתו שבפרברי תוניס.
 מבצע בן בליעל – 15 בדצמבר 1988: חטיפתו מלבנון של ג'וואד קצאפי, ממנהיגי ארגון "ההתנגדות המאמינה", במטרה לספק מידע על רון ארד.
 מבצע עלם חמודות – 27 ביולי 1989: חטיפתו של שייח' עובייד, מנהיג החזבאללה בדרום לבנון.

 שנות ה-90 
 30 במאי 1990 – השתלטות על מחבלים שהגיעו בסירה לחוף ניצנים, בפעולה זו הוענק צל"ש לנדב פדן.
 מבצע עוקץ ארסי – 21 במאי 1994: חטיפת מוסטפא דיראני, חוטפו של הנווט רון ארד מלבנון, כדי להשיג מידע וכדי שישמש קלף מיקוח;

 המאה ה-21 
 העשור הראשון 
 מלחמת עיראק 2002 - המגזין הבריטי ג'יינס דיווח כי לוחמים מסיירת מטכ"ל פעלו במערב עיראק לאיתור אחר אתרים לשיגור טילי סקאד של משטרו של סדאם חוסיין.
 חילוץ נהג המונית החטוף אליהו גוראל – 15 ביולי 2003: פעולה משותפת עם יחידת דובדבן והימ"מ בכפר ביתוניא;
 מלחמת לבנון השנייה – אוגוסט 2006
 מבצע חד וחלק – 2 באוגוסט 2006: בשיתוף עם יחידת שלדג ובפיקודו של מפקד היחידה לשעבר ניצן אלון. המבצע התקיים בעומק לבנון וכלל חדירה למפקדת חזבאללה בבית החולים בבעלבכ. במהלך המבצע לוחמי היחידה אספו מודיעין ואמל"ח מהמפקדה, הרגו 19 מחבלים ושבו כמה לוחמי חזבאללה;
 19 באוגוסט 2006 – כמה ימים לאחר הפסקת האש של מלחמת לבנון השנייה פעל כוח של היחידה בהשתתפות כמאה לוחמים באזור בעלבכ. הכוח נחשף בשלב נחיתת המסוק, ואף על פי כן הוחלט בבור להמשיך בפעולה. הפעולה הצליחה, ובדרך חזרה הכוח נתקל במארב של חזבאללה. בקרב שהתפתח מכך נהרג סא"ל עמנואל מורנו ונפצעו שני קצינים;
 מבצע מחוץ לקופסה - על-פי הפרסום של ה"סאנדיי טיימס" כשהם מחופשים לחיילים סורים כוחות מסיירת מטכ"ל אספו חומר גרעיני מהמתקן בדיר א-זוּר שבצפון סוריה לפני שהופצץ.

 העשור השני 
 דצמבר 2012 - במלחמת האזרחים בסוריה, חדר כוח סיירת מטכ"ל לעומק השטח הסורי, יחד עם כוחות מיוחדים צרפתיים ואמריקאים מחשש לנפילת המשטר בדמשק ואובדן שליטה על מאגרי הנשק הכימי.
 1 באוגוסט 2014 – חוליית מחבלי חמאס יצאה ממנהרה באזור חקלאי באזור רפיח והרגה חיילים מסיירת גבעתי, וחטפה את סגן הדר גולדין. כוחות מסיירת מטכ"ל ויחידת יהל"ם הוקפצו והחלו בחיפושים אחר החטוף תוך ירי כבד מאוד של צה"ל בסביבה. החייל לא נמצא אך בגדיו נמצאו במנהרה.
 בפברואר 2017 - חשף נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ כי כוח סיירת מטכ"ל יחד עם המוסד פעל בעומק סוריה לסכל העברת נשק חדש וקטלני לידי דאעש. הפעילות הישראלית גילתה את המזימה להפוך מחשבים ניידים לפצצות.

 העשור השלישי 
ממוזער|בצד שמאל - מדבקה לזכרו של סגן נוה אלעזר לקס שנפל בקרב להגנת תושבי בארי
 25 באוקטובר 2022 – במסגרת מבצע שובר גלים, פעלה היחידה בשיתוף הימ"מ, השב"כ וסיירת גבעתי לסיכול תשתית הטרור "גוב האריות" בשכם. במבצע הלוחמים פוצצו מעבדת נפץ, הרגו 5 מחבלים ופצעו 21 מחבלים, חלק מהם בידי צלפי סיירת מטכ"ל שהשתמשו ברובה צלפים בארט MRAD.
 7 באוקטובר 2023 - במסגרת בלימת טבח שבעה באוקטובר, כוחות רבים מהיחידה השתתפו בלחימה כנגד החמאס בקיבוץ בארי, בקיבוץ רעים ובכפר עזה ובזירות לחימה רבות נוספות. באותו יום נהרגו בקרבות אחדים תשעה מלוחמי היחידה, ולוחם עבר שהיה בצוות השתלטות בלוט"ר ניצנה. (בקיבוץ בארי נפלו  ו. בכפר עזה נפלו , ,  ו. בקיבוץ רעים נפלו  ו, בצומת מגן נפל , ובאזור יתד נפל  קצין היחידה לשעבר) מלוחמי היחידה. בשעות המוקדמות של הלחימה, לוחמי היחידה התפרשו על שטח נרחב בעוטף עזה, כגון: צומת יכיני, שדרות, צומת שער הנגב, קיבוץ סופה ובסיס סופה. בשטחים הללו, נפצעו לא מעט מלוחמי הסיירת. בעקבות השעה המוקדמת שבה לוחמי היחידה הגיעו לעוטף עזה, נמנע טבח גדול יותר.
 היחידה נוטלת חלק פעיל ומרכזי במלחמת חרבות ברזל, החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל ובתמרון הקרקעי בלבנון, בפעילות מבצעית המאפיינת את יעדי הסיירת.

 כישלונות ומחדלים 
לצד ההצלחות דלעיל, ועוד עשרות משימות אשר צלחו היטב ואשר לא נחשפו, היו גם כמה כישלונות, ובהם:
 מבצע "בולמוס 4" - 13 במאי 1969: ניסיון כושל לפעול בצידה המצרי של תעלת סואץ, בשיתוף שייטת 13. הכוח נסוג לאחר שנפתחה אש כבדה אל הסירות. מהאש נהרג קצין היחידה סגן .
 ניסיון כושל לחלץ טייס שבוי שמטוסו הופל בחזית המצרית במלחמת יום הכיפורים. בפעולה נהרג לוחם הסיירת  ("ג'בל").
 ב-2 בנובמבר 1973 נשלח כוח של היחידה לחלץ פלוגת צנחנים שנתקעה בשיא החרמון (2,814 מטר). מזג האוויר הסוער ריתק את הצנחנים הנצורים לפסגה. במעלה ההר נפגע  מהיפותרמיה. הוא קפא למוות קילומטר אחד בלבד לפני שיא החרמון;
 הפיגוע במעלות: חילוץ כושל של תלמידים שנלקחו כבני ערובה;
 18 בדצמבר 1984: אחד מהכישלונות המבצעיים הגדולים ביותר בתולדות היחידה, תחת פיקודו של עמר בר-לב מבצע שערכה הסיירת בשטח סוריה הסתבך, לוחם היחידה  נהרג ומספר לוחמים נוספים נפצעו. עם זאת, אופן החילוץ מההסתבכות עם מינימום אבדות ונזקים נחשב למוצלח. הכישלון הביא לכמעט שיתוק מבצעי של היחידה במשך כשנה.
 14 באוקטובר 1994: ניסיון חילוץ כושל של החייל החטוף נחשון וקסמן מידי פעילי החמאס. בפעולה זו נהרגו וקסמן ומפקד הכוח סרן ניר פורז.
 11 בנובמבר 2018: פעולת צה"ל בח'אן יונס, אשר בה נהרג סא"ל מחמוד ח'יר א-דין (הפעולה יוחסה לסיירת לפי הודעת חמאס שצוטטה בתקשורת הישראלית, אך דבר זה לא אושר רשמית בישראל).
 8 בדצמבר 2023: ניסיון חילוץ כושל משבי חמאס של האזרח החטוף  שנחטף מקיבוץ בארי בטבח שבעה באוקטובר. במהלך המבצע פשט כוח של סיירת מטכ"ל על מבנה במחנה הפליטים נוסייראת שבמרכז רצועת עזה, בניסיון לחלץ את ברוך מהשבי. הלוחמים נתקלו בהתנגדות עזה מצד מחבלי חמאס, ובחילופי האש נהרג ברוך. יום לאחר מכן פרסם ארגון חמאס את דבר מותו, מה שאילץ את ישראל לאשר פומבית את המבצע ואת תוצאותיו.

 תאונות אימונים 
 ממוזער|אנדרטה לזכרו של נחמיה אפרים שנהרג בעת אימון ניווטב-25 במרץ 1968 נהרגו שניים מלוחמי היחידה,  ו, מפצצת מרגמה בקוטר 52 מ"מ בעת שהיו בהכנות למבצע צבאי.
 ב-11 במרץ 1980 במהלך אימון מבצעי משותף עם שייטת 13 בנהר הירדן טבע למוות לוחם השייטת .
 ב-18 בפברואר 1988 נהרג לוחם היחידה  בעת תרגיל ניווט באזור מצפה רמון.
 אסון צאלים ב': תרגיל שבמהלכו נהרגו חמישה מלוחמי היחידה עקב טעות במהלכה נורה טיל חי בשלב היבש. התרגיל דימה התנקשות מתוכננת בחיי שליט עיראק, סדאם חוסיין.
 ב-28 במאי 1992 אירעה תאונת אימונים, ובה שניים מלוחמי היחידה,  ו, מתו ממכת חום באימון בסמוך להר יהורם שבהרי אילת. בעקבותיה, מתוך הרגשת אחריות, פרש עמוס בן אברהם מפיקוד על היחידה.
 ב-1 בינואר 2008 נהרג לוחם היחידה, סמל , לאחר שנפל ממצוק במהלך תרגיל ניווט.

 מפקדי סיירת מטכ"ל 
שםתקופת כהונההערות אברהם ארנן  1957–1961  מקים סיירת מטכ"ל יוסף קסטל  1961–1962 לימים מושל רצועת עזה אברהם ארנן  1962–1964  דב תמרי  1964–1967  לימים מפקד עוצבת עמוד האש עוזי יאירי  1967–1969  לימים מפקד חטיבת הצנחנים מנחם דיגלי  1969–1971  אהוד ברק  1971–1973  לימים הרמטכ"ל ה-14, ראש הממשלה ה-10 גיורא זורע  1973–1975  לימים קצין מודיעין ראשי יוני נתניהו  1975–1976  נהרג במהלך מבצע יונתן עמירם לוין  1976–1978  לימים אלוף פיקוד הצפון, ומשנה לראש המוסד. נחמיה תמרי  1978–1980  לימים אלוף פיקוד המרכז עוזי דיין  1980–1982  לימים סגן הרמטכ"ל שי אביטל  1982–1984  לימים מפקד מפקדת העומק עמר בר-לב  1984–1987  לימים מפקד חטיבת הבקעה והשר לביטחון הפנים משה יעלון  1987–1989  לימים הרמטכ"ל ה-17 ושר הביטחון רן שחור  1989–1991  לימים מפקד מערך המבצעים המיוחדים עמוס בן אברהם 1991–1992  לימים מפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה דורון אביטל  1992–1994  לימים חבר הכנסתשחר ארגמן  1994–1996  לימים מפקד מערך המבצעים המיוחדים יובל רחמילביץ  1996–1998  ניצן אלון  1998–2001  לימים מפקד פיקוד המרכז וראש אגף המבצעים הרצי הלוי  2001–2004  לימים הרמטכ"ל ה-23 עודד ראור  2004–2007  לימים מפקד חטיבה 5אורי גורדין  2007–2010  לימים אלוף פיקוד צפון גיא שפרן  2010–2013  לימים מפקד עוצבת הגולן שלומי בינדר  מאי 2013 – מרץ 2016  לימים מפקד ראש אמ"ן ח.פ  מרץ 2016 – אפריל 2019  פרש מצה"ל בסיום תפקידו יונתן רום  15 באפריל 2019 – 30 בספטמבר 2021  לשעבר מפקד עוצבת חצי האש, לימים מפקד מערך ההתקפה בסייבר ביחידה 8200 י'  30 בספטמבר 2021 – 21 במאי 2024  נ'  21 במאי 2024 –  מפקד היחידה הנוכחי

דרגתו של מפקד הסיירת היא אלוף-משנה. עד שנת 2013 הייתה דרגת מפקד היחידה, לפי התקן, דרגת סגן-אלוף. עם זאת, בעשור וחצי שקדמו לשינוי התקן, נהוג היה להעלות את דרגתו של מפקד הסיירת לדרגת אלוף-משנה בסיום התפקיד, דהיינו בטקס חילופי המפקדים. כך היה אצל ניצן אלון, הרצי הלוי ועודד ראור. בספטמבר 2009 הועלה לראשונה מפקד היחידה, סא"ל אורי גורדין, לדרגת אלוף-משנה תוך כדי תפקידו. אחריו, בינואר 2013 הועלה לדרגה זאת מפקד הסיירת, סא"ל גיא שפרן, במהלך כהונתו. בשני המקרים ניתנה הדרגה כ"אות הוקרה על פעולות מבצעיות וחשאיות יוצאות דופן". בהמשך שנת 2013, עם כניסתו של שלומי בינדר לתפקיד מפקד הסיירת, החליט הרמטכ"ל, בני גנץ, שדרגת "אלוף-משנה" תהיה הדרגה הקבועה של מפקדי הסיירת.

 איתור, מיון וקבלה 
שלב איתור הלוחמים, ושלבי הקבלה והמיון ליחידה, סלקטיביים במיוחד, מפאת אופייה המבצעי-משימתי של הסיירת, הדורש איכות אנושית יוצאת דופן מלוחמיה בזמן אמת. כך גם לגבי שלבי תהליך ההכשרה, הכרוכים בדרישות גבוהות מאוד, פיזית-אישית-צוותית. זאת לאור המשימות המבצעיות, הדורשות אימונים ארוכי-טווח ופיתוח מיומנויות ייחודיות להגשמתן בהמשך, בשירות הסדיר ולאחר מכן גם בשירות המילואים.

 שלב האיתור 

מועמדים שנמצאו מתאימים לאחר הצו הראשון מקבלים זימון ליום סיירות, בו נערכים מבדקים גופניים. אלה שעוברים מבדקים אלו, ובוחרים ללכת לסיירת מטכ"ל מקבלים זימון לבדיקות רפואיות ועיוניות לבדיקת התאמתם ליחידה, והמתאימים מוזמנים לגיבוש. הגיבוש נמשך חמישה ימים ונערך בפלמחים, והעוברים אותו מקבלים זימון לבדיקות רפואיות מקיפות אחרונות (שלב ההמתנה) שבסופו נודע למלש"ב האם התקבל.

 שלב המיון 

להלן זרימת השלבים וקריטריוני המיון של "היחידה" בהתאם:
 דרישות מוקדמות – פרופיל 97 ללא סעיפים פוסלים, קב"א 52 ומעלה ודפ"ר 50 ומעלה.
 יום סיירות – מועמדים מוזמנים ליום סיירות הנערך בבסיס פלמחים-ראשון לציון פעמיים בשנה, בינואר ובאוקטובר.
 גיבוש – "גיבוש מטכ"ל", הגיבוש אורך כחמישה ימים, וממיין בראשית את המועמדים לשירות ביטחון בין סיירת מטכ"ל ויחידת שלדג. המתגבשים אשר לא נבחרו כמתאימים לשתי היחידות, עשויים להיבחר בשיטת דראפט ליחידות חטיבת הקומנדו (אגוז, מגלן ודובדבן) וליחידה 669. אלו שלא יבחרו לאף אחת מ-6 היחידות הממיינות בגיבוש אך יסיימו אותו, יהיו זכאים לשבוע ראיונות הכולל יחידות מיוחדות אחרות וסיירות חי״ר.
המתגבשים שנבחרו ליחידה מקבלים זימון לירפ"א – מעבר בדיקות רפואיות מקיפות ויסודיות, הכולל גם ראיון פסיכולוגי.

 שלבי ההכשרה 
המתקבלים מגויסים לסיירת ומתחילים מסלול של סייר לוחם חי"ר, הנמשך שנה ושמונה חודשים, לעיתים אף יותר. זמן המסלול, תלוי בדינמיקה הצוותית. המסלול כולל סדרת אימונים בסיסית, אקלקטית ומגוונת. בחצי השנה הראשונה, ההכשרה הבסיסית כוללת טירונות חי"ר וטירונות יחידה. בפרק בסיסי זה של המסלול ביחידה, הלוחמים למעשה מוכשרים כחי"רניקים מן המניין. לאחר מכן, מתחיל האימון המתקדם הייחודי לסיירת מטכ"ל, אשר בו מושם דגש מרכזי על ניווט מבצעי לקראת ביצוע סיור מיוחד, לוחמה בטרור ודינמיקה צוותית בתנאי לחץ, הפתעה ואי-ודאות.

להלן זרימת שלבי ההכשרה במסלול הסייר לוחם של "היחידה":
 מסלול סייר לוחם – אורך המסלול נע בין 18–22 חודשים בהתאם לצוות, וכולל את ההכשרה הבסיסית של לוחמי סיירות החי"ר ויחידות הקומנדו בצה"ל: טירונות חיל רגלים במתקן אדם, טירונות יחידה, קורס צניחה. בהמשך, במסלול ההכשרה ישנו שילוב של אלמנטים ייחודים ליחידה, על פי הייעוד שלה, כגון: קורס שחייה וצלילה; דגש רב על ניווטים רגליים (המתמקד בנוסף בניווטי בדד-יחידים) ובמהלך המסלול גם ניווטים רכובים (בכלי רכב שונים); קורס לוט"ר הכולל מיומנויות של צוות השתלטות; איסוף מודיעין וסיור; כישורי הישרדות; סדרת שבי; אימוני קליעה וצליפה; לוחמה בכל תנאי שטח ומזג אוויר; לוחמת גרילה; לוחמת קומנדו ואמנויות לחימה.
 הכשרה ביחידה – אורכת כ־4.5 חודשים, הייעודית לכל צוות ואסורה בפרסום בין הצוותים ביחידה.
 שירות קבע – האורך 3 שנים, ומותאם לכל לוחם ביחידה בזיקה להכשרתו במערך המבצעי הלוחם, כאשר השנה האחרונה מוקדשת לתואר שנה א'.

 בוגרים מפורסמים 
בין בוגריה של סיירת מטכ"ל, נמנים כמה מהמפקדים והמנהיגים הבכירים של צה"ל ומדינת ישראל.

 ראשי ממשלה אהוד ברק שהיה מפקד היחידה; בנימין נתניהו שהיה מפקד צוות; נפתלי בנט שהיה לוחם ביחידה
 רמטכ"לים שר הביטחון לשעבר משה יעלון, הרצי הלוי ואהוד ברק שכיהנו כמפקד היחידה; שר הביטחון לשעבר שאול מופז שהיה סגן מפקד הסיירת
 ראשי השב"כ אבי דיכטר ורונן בר
 ראשי המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים דני יתום, שבתי שביט, תמיר פרדו ודוד ברנע
 חברי הכנסת עוזי דיין, דורון אביטל, יוחנן פלסנר, אבשלום וילן, אהוד יתום, מוטי יוגב, ינון מגל, רם בן ברק וטל רוסו
 שרים בממשלות ישראל מתן וילנאי, מתן כהנא, עמר בר-לב, משה יעלון ושאול מופז
 אלופים בצה"ל עמירם לוין, עוזי דיין, נחמיה תמרי, שי אביטל, מתן וילנאי, דני יתום, יצחק איתן, נעם תיבון, טל רוסו, ניצן אלון, דוד זיני, אורי גורדין, נדב פדן, אליעזר טולדנו, ליאור כרמלי, ושלומי בינדר.
 תתי-אלופים בצה"ל דב תמרי, גיורא זורע, עוזי בן יצחק, רז גור אריה, אריאל היימן, מיכה טמיר, אסף כוחן, הרבצ"ר הרב אייל קרים, עופר וינטר, נדב צפריר, אבנר פז צוק, יפתח רייכר-עתיר, אייל שליין, אודי שלוי, שחר ארגמן, גיא שפרן, עמוס בן-אברהם, רן שחור, פנחס בוכריס, דני ארדיטי

 היחידה בתרבות 
בקולנוע
מופעים של היחידה באים לידי ביטוי בסרטי קולנוע שונים, לדוגמה בעקבות מבצע אנטבה:
 Victory At Entebbe "ניצחון באנטבה" (1976) - עם אנתוני הופקינס, ברט לנקסטר, אליזבת טיילור וריצ'רד דרייפוס, בבימויו של מרווין חומסקי (Marvin Chomsky).
 Raid On Entebbe "הפשיטה על אנטבה" (1977) - עם צ'ארלס ברונסון, מרטין בלזם ויפת קוטו, בבימויו של ארווין קרשנר.
 "מבצע יונתן" (1977) - עם יהורם גאון בתפקיד יוני נתניהו, בבימויו של מנחם גולן.
 "שבעה ימים באנטבה" (2018) - עם רוזמונד פייק ודניאל בריהל, בבימויו של ז'וזה פאדיליה.
טלוויזיה
 בשנת 2023, עלתה לאוויר ברשת 13 וב-8 HOT הסדרה "סיירת מטכ"ל" של עמרי אסנהיים וגלעד טוקטלי העוסקת ביחידה.
 בדצמבר 2025, עלתה לשידור ב-yes הסדרה "מטכ"ליסטים". הסדרה אשר נוצרה על ידי ערן זרחוביץ', מציגה דרמה-קומית ישראלית אודות היחידה בשנות ה-90.

 מסדר דורשי טוב 
"מסדר דורשי טוב", הוקם בשנת 1967 על ידי אברהם ארנן וחבריו מהגרעין המייסד של היחידה, כעמותה המאגדת ומאחדת את בוגרי היחידה. במקביל למורשת והנצחה, העמותה חרתה על דגלה ושמה לעצמה מטרה לפעול למען החברה בישראל. הפעילות החברתית אותה העמותה יוזמת, מובילה ומניעה היא על בסיס חברי העמותה במספר מיזמים. זאת ועוד, העמותה מהווה מערכת תומכת ליוזמות חברתיות של חבריה ועוזרת להניע ולקדם כל פעילות שתורמת לפיתוח החברה במדינת ישראל.

 גלריה - תמונות שהותרו לפרסום 
 טקס מעבר לבסיס סיירת מטכ"ל החדש, 1 ביוני 2021

 אלוף-משנה י׳ מקבל פיקוד על סיירת מטכ"ל, 30 בספטמבר 2021

 אלוף-משנה נ׳ מקבל פיקוד על סיירת מטכ"ל, 23 במאי 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל

 ראו גם 
 כוחות מיוחדים
 סיור מיוחד
 יחידות השתלטות אחרות של ישראל:
  ימ"מ (משמר הגבול)
 שייטת 13 (צה"ל)
  לוט"ר אילת (מילואים, צה"ל)
  יחידת מצדה (שירות בתי הסוהר)
 יחידות מקבילות בעולם:
  כוח דלתא (צבא ארצות הברית)
  SAS (הממלכה המאוחדת)
  הכוחות למבצעים מיוחדים (רוסיה)
  JW גרום (פולין)
  גדוד צנחני הדרקונים ה-13 (צרפת)
  שירות האוויר המיוחד (אוסטרליה)
  שירות האוויר המיוחד (ניו זילנד)
 האמצעים המיוחדים
 סדרת שבי

 לקריאה נוספת 
 משה זונדר, "סיירת מטכ"ל", הוצאת כתר (פרק ראשון מתוך הספר), 2000
 אבנר שור, צוות איתמר, הוצאת כתר (פרק מתוך הספר), 2003
 אבנר שור, חוצה גבולות: סיירת מטכ"ל ומייסדה אברהם ארנן, הוצאת כנרת (פרק מתוך הספר), 2008
 כפיר אדם, סוגר מעגל, הוצאת "ליאור שרף - הפצות", 2009, (קטעים מתוך הספר)
 עמרי אסנהיים, צאלים: הטראומה של סיירת מטכ"ל, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2012
 אורי צפריר, קול הדרך: להיות לוחם מטכ"ל, ספרי צמרת, 2014
 משה גבעתי, המערכה בחרמון - הקרבות ברכסי החרמון במלחמת יום הכיפורים ולאחריה, תל אביב: הוצאת מערכות והוצאת מודן, תשע"ה-2015
 אבנר שור ואבירם הלוי, סיירת מטכ"ל - המבצעים הגדולים של היחידה, ידיעות ספרים, 2020

 קישורים חיצוניים 


 עמוס גלבוע, "סיירת מטכ"ל והמבצעים הגדולים של היחידה", ביקורת על ספרם של אבנר שור ואבירם הלוי, מבט מל"מ, גיליון 87, אוקטובר 2020, עמוד 28



 אל"ם ליאור לוטן, היחידות המובחרות של צה"ל, באתר "ישראל דיפנס", 28 בספטמבר 2011












 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מערך המבצעים המיוחדים
קטגוריה:יחידות מובחרות בצה"ל
קטגוריה:יחידות צה"ל שעוטרו בצל"ש הרמטכ"ל
קטגוריה:יחידות עילית