חטיבה 401

ממוזער|250px|טנק מרכבה סימן 4מ של חטיבה 401 עם מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" במהלך מבצע צוק איתן.
חטיבה 401, המכונה גם "עוצבת עקבות הברזל", היא חטיבת שריון סדירה בצה"ל תחת פיקוד עוצבת הפלדה (אוגדה 162). כיום החטיבה מפעילה טנקי מרכבה סימן 4מ עם מערכת הגנה אקטיבית לטנקים "מעיל רוח" ומערכת ניהול קרב ממוחשבת צי"ד, וכן החלה בקליטת טנקים מסוג מרכבה ברק.

היסטוריה
הקמה ומלחמת ששת הימים
במאי 1966 הוחלט על הקמת חטיבה 401 כחטיבה משוריינת סדירה באזור הדרום, ותהיה מוכנה להיערכות מול המצרים. החטיבה נועדה לכלול שני גדודי מגח (גדוד 46 וגדוד 184) וגדוד חרמ"ש (גדוד 93 מחטיבה 9, שנועד להמרה מחי"ר לחרמ"ש) ויחידות חטיבתיות. תהליך ההקמה החל ב־15 במאי 1967, ערב מלחמת ששת הימים, כשהוחלט במפקדת גייסות השריון להקים  שני גדודי טנקים סדירים מהכוחות הסדירים של בית ספר לשריון. הגדוד הראשון היה גדוד 46 (גדוד שלח), גדוד הפטונים הראשון בצה"ל, שהיה למעשה הגדוד היחיד בחטיבה המתהווה. סגן מפקד החטיבה (ללא מח"ט מעליו) סא"ל אורי בר-און הופקד על הגדוד שנועד להוות עתודה לאוגדה 84. הגדוד פעל במסגרת המתקפה האוגדתית בגזרת רפיח.

מלחמת ההתשה

לאחר מלחמת ששת הימים הוסב גדוד 46 לגדוד סדיר, ולחטיבה נוספה פלוגת קשר. באוגוסט 1967 הועבר לחטיבה גדוד מגח סדיר 79 מחטיבה 7. בכך הפכה 401 לחטיבת טנקי מגח סדירה. ב-1968 הועבר לחטיבה גדוד שלישי, גדוד החרמ"ש 195 "אדם" אשר הוסב ב-1970 לגדוד טנקים מגח סדיר. עם שלושה גדודים אלה, לחמה החטיבה בסיני במלחמת ההתשה ובשנים שעד מלחמת יום כיפור.

תפקיד החטיבה, שהתמקמה במחנה חסה, כלל החזקה בקו התעלה שהשתרע לאורך 160 קילומטרים. החטיבה הייתה הראשונה לקלוט טנקי מגח 6 שנרכשו בכספי הסיוע האמריקני. במרץ 1968 השתתפו גדודים 46 ו-195 של החטיבה במבצע אסותא באזור א-סאפי שמדרום לים המלח במקביל לפעולת כראמה. במקביל הפכה חטיבה 14 לחטיבה סדירה אף היא, ובשלהי 1968 הוכפפו שתי החטיבות לעוצבת סיני – מפקדה אוגדתית שקיבלה אחריות לגזרת מערב סיני. שתי חטיבות האוגדה (401 ו-14) נהגו להחליף זו את זו מדי שלושה חודשים: אחת החטיבות הוצבה בקו המוצבים והשנייה בעורף לאימונים וטיפול בטנקים ובכלים אחרים. 

במהלך מלחמת ההתשה הייתה החטיבה בית יוצר לטנקיסטים מנוסים שהיוו את עיקר מערך המילואים שהשתתף במלחמת יום הכיפורים.

מלחמת יום הכיפורים
במלחמת יום הכיפורים פיקד על החטיבה דן שומרון, צנחן שעבר הסבה לחיל השריון. עם פרוץ המלחמה, היה תורה של חטיבה 401 להיות בעורף והיא הוצבה במחנות רפידים וביר תמדה. בפרוץ הקרבות, משיקולי פריסה ומיקום, הועבר גדוד 79 לחטיבה 14. בהתאם, גדוד 52 הועבר לחטיבה 401.

עם תחילת הצליחה, פתח חיל האוויר המצרי במטס הפצצה גדול. מפקדת החטיבה נפגעה ותשעה חיילים נהרגו. החטיבה קיבלה פקודה לנוע לעבר החלק הדרומי של תעלת סואץ ולחבור למעוזים. החטיבה ביצעה את הפקודה, אך הצעתו של דן שומרון לפנות את המוצבים נפלה על אוזניים ערלות. מפקד האוגדה, האלוף מנדלר הורה לאנשי המוצבים להישאר במעוזים ואסר על הפינוי. שומרון, מפקד החטיבה, ניסה להציל חלק מן הלוחמים שכותרו במעוזים, אך כשל. בשעות הראשונות של המלחמה, גדוד 52 בפיקודו של עמנואל סקל (עדיין ת"פ חטיבה 14 בקו המוצבים) לחם לבדו בארמייה ה-3 המצרית הצולחת בגזרה המרכזית, כשהוא סופג ובולם את מכת הפתיחה המפתיעה. בסביבות 16:30, בעיצומה של הלחימה הועבר הגדוד, בהוראה בקשר, לחטיבה 401. את רוב פגיעותיו, בחללים ובפצועים, ספג הגדוד באותן ארבע עד שש שעות לחימה קשות עד הגיע ראשוני טנקי התגבורות של חטיבה 401 בשעה 20:00.

החטיבה קיבלה, כמתוכנן, את הפיקוד על הגזרה הדרומית, שחולקה באופן הבא:
 החלק הדרומי שכלל את תצפית ראס מסאלה, ואת מעוזי "המזח" ו"הכפר" - באחריות גדוד 195 בפיקוד סא"ל עוזי לבצור (לנצנר), מתוגבר במה שנותר מפלוגה א' של גדוד 52, שלחמה במקום מפרוץ האש.
 מרכז הגזרה ומעוז "מפצח" - באחריות גדוד 52, בפיקוד סא"ל עמנואל סקל, שבשלב זה כלל את הכוח שנותר מפלוגה ב', את הפלס"ר, ואת פלוגה כ' מגדוד 195.
 צפון הגזרה, כולל שני צדי ציר הגידי, ומעוזי "בוצר" ו"ליטוף" - באחריות גדוד 46 בפיקוד רס"ן דוד שובל, מתוגבר במה שנותר מפלוגה ג' של גדוד 52, שלחמה במקום מפרוץ האש.

החטיבה ניסתה לבלום את התקדמות החי"ר והשריון המצריים לתוך שטח סיני, אך נחלה הצלחה חלקית בלבד. בסוף היום השני למלחמה נותרו בחטיבה פחות ממחצית הטנקים במצב שמיש ועשרות חיילים נהרגו. עם זאת, פעולות החטיבה עיכבו את פריסת הגשרים בגזרת דרום התעלה.ממוזער|250px|מגח 6 אשר שירת את החטיבה לפני טנק המרכבהב-8 באוקטובר תקפה החטיבה את הכוחות המצריים באזור "מפצח" סמוך לציר "לקסיקון", והשמידה כ-20 טנקים ועוד משאיות תחמושת, אך נאלצה לסגת בעקבות ההפגזות המצריות ותקיפות חיל האוויר המצרי. באותו יום אחר הצהריים הגיעה חטיבה 164 לגזרה, ונטלה את האחריות על גזרת מעבר הגידי, בעוד חטיבה 401 התייצבה באזור מעבר המיתלה.

ב-9 באוקטובר בלמה החטיבה מתקפה של הדיוויזיה ה-19 המצרית, והשמידה כ-60 טנקי אויב. באותו יום נטשו כוחות גדוד 46 את רכס קרת מורה על פי הוראות הפיקוד, מהלך שהתברר לאחר מכן כטעות גדולה שעליה שילמו כוחות החטיבה ביוקר רב. בימים הבאים המשיכו כוחות החטיבה בלחימה נגד הכוחות המצריים בגזרה, וב-12 באוקטובר תפס גדוד 202 בפיקודו של דורון רובין את השטח שמדרום לחטיבה.

ב-13 באוקטובר נהרג מפקד האוגדה אלברט מנדלר מדרום לגזרת החטיבה במארב טילי סאגר שנורו על ידי המצרים, ובמקומו מונה למפקד האוגדה קלמן מגן. ב-14 באוקטובר השתתפו כוחות החטיבה בבלימת מתקפת השריון המצרית, וגדוד 46 סייע לגדוד 202 ולכוחות נוספים בקרב ואדי מבעוק, שבמהלכו הוא פגע ב-60 כלי רק"מ מצריים מבלי שספג שום אבדות. קרבות הבלימה בגזרה זו נמשכו עד 18 באוקטובר, כאשר כוחות חטיבה 401 יחד עם חטיבה 164 וגדוד 202 הבטיחו את מעברי המיתלה והגידי מפני כוחות הארמייה השלישית המצרית.

ב-18 באוקטובר בצהריים החלה החטיבה בתנועה לעבר הגשרים שעל התעלה, למעט גדוד 52 שבשלב זה הושאר בגדה המזרחית, ולמחרת חצו כוחות החטיבה את התעלה ונכנסו לאזור החיץ החקלאי. במהלך 19 באוקטובר סייעו כוחות החטיבה למתקפתה של חטיבה 217 על מתחם "מקצרה", ולאחר מכן השתתף גדוד 46 בניסיון לטהר את בסיס הטילים 6115, אולם נסוג לאחר שכמה חיילים וביניהם המג"ד דוד שובל נפצעו, ולאחר שנפגעו כמה טנקים. בימים שלאחר מכן התקדמו כוחות החטיבה דרומה לעבר סואץ. ב-23 באוקטובר חצה גם גדוד 52 את התעלה, והתקדם בלחימה לעבר חבירה עם החטיבה. ב-24 באוקטובר כוחות החטיבה כבשו את נמל אל-אדביה, ובכלל זה את מפקדת זירת ים סוף המצרית. ב-28 באוקטובר גדוד 52 חבר לחטיבה בק"מ ה-101.

לאחר מלחמת יום הכיפורים
עם תום המלחמה, ולאחר הסכם הפסקת האש עם המצרים, הוחזרה החטיבה לצד המזרחי של התעלה והוצבה בצומת טסה בפיקודו של אהוד ברק, לשעבר מפקד סיירת מטכ"ל. באותה עת כללה החטיבה 3 גדודי מגח (46, 52 ו-195). סמח"ט 401 היה סא"ל עמנואל סקל ומג"ד 195 היה דני יתום (לשעבר סגנו של אהוד ברק כשהאחרון היה מפקד סיירת מטכ"ל).

פלוגת הסיור של חטיבה 14 שהועברה ת"פ חטיבה 401 בתחילת מלחמת יום הכיפורים נשאר תחת 401 עד לפירוקו בסוף 1974.

ב־1980 פונה אזור רפידים כחלק ממבצע רמון שבעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים. מפקדת החטיבה לוואדי אסיסאב באזור ג'בל חלאל, ועם השלמת פינוי סיני ב־1982 עברה החטיבה למחנה קציעות במרכזו של הגבול החדש עם מצרים.

ב־1981 הועבר גדוד 195 לחטיבה 500, שהייתה ממוקמת בבקעת הירדן.

כשנה לפני פרוץ מלחמת לבנון הראשונה עבר גדוד 195 לחטיבה 500, והחטיבה תוגברה בגדוד מילואים שהורכב מחיילים בני ישיבות ההסדר.

מלחמת לבנון הראשונה
ממוזער|250px|טור משוריין של חטיבה 401 במבצע צוק איתן הכולל טנקי מרכבה סימן 4מ ודחפורי D9.
במלחמת לבנון הראשונה לחמה החטיבה בפיקודו של אל"ם עוזי לבצור, תחת פיקוד אוגדה 252 בפיקוד תא"ל עמנואל סקל בגיס המזרחי, במזרח הגזרה המזרחית, בסמוך לגבול לבנון–סוריה. החטיבה כללה 3 גדודי מגח 6 – גדוד 46 בפיקוד סא"ל צביקה פריד, גדוד 52 בפיקוד סא"ל אורי אגמון, וגדוד מילואים 8578 בפיקוד סא"ל עופר פירעם. החטיבה פרצה בכיוון עין יטא דרך ראשיא וכפר קוק, והתייצבה בהפסקת האש באזור דיר אל-עשייר.

במלחמת שלום הגליל, סופח לחטיבה גדוד מילואים 8578. לאחר המלחמה הוקם גדוד 34, על בסיס חיילי ישיבות ההסדר מגדוד 8578.

אחרי מלחמת לבנון הראשונה
לאחר מלחמת לבנון ביצעה החטיבה פעילות ביטחון שוטף בגזרות שונות, בהן יהודה ושומרון, רצועת עזה, רמת הגולן ורצועת הביטחון בדרום לבנון (עד סמוך לנסיגה בשנת 2000). חלק מהפעילות נעשתה תוך שימוש בטנקים וחלקה הייתה פעילות חיל רגלים.

ב־1985 הוסבה עוצבת סיני לאוגדת מילואים וחטיבה 401 הוכפפה ישירות לפיקוד הדרום.

לאחר פריצת האינתיפאדה הראשונה קיבלה החטיבה אחריות על צפון רצועת עזה, מפאתי העיר עזה ועד מעבר ארז. מפקדת החטיבה קיבלה בנוסף לגדודיה האורגניים שלושה גדודי חי"ר סדירים או מילואים, ותפקדה ככוח רגלי בעיקרו. החטיבה שימשה כחטיבה מרחבית למשך כחצי שנה, ביצעה הפסקה לשם אימונים ולאחר תקופה קצרה חזרה לתשעה חודשים נוספים של בט"ש ברצועת עזה.

ב-1988 הוקמה פלוגה ט', פלוגת מרגמות (7). בהמשך הוסבה לחרמ"ש מכוון שטחים. לאחר מכן נעשה ניסיון להקים גדוד חרמ"ש על בסיס שתי פלוגות חרמ"ש סדירות, אשבל ואשחר. ב-1988 הוסב גדוד 34 ליחידת נ"ט ומספרו שונה ליחנ"ט 94 בשם גדוד דוכיפת. בהמשך הפך לגדוד חירמ"כ, אשר הועבר ב-2005 לחטיבת כפיר.

ב-1991 הועברה חטיבה 401  מקציעות למישור אדומים והוכפפה לאוגדה 162 בפיקוד המרכז, במקום חטיבה 211 שפורקה. החטיבה קלטה את גדוד עשת (9) שהשתייך לחטיבה 211, בעוד גדוד המילואים 34 ופלוגות החרמ"ש עזבו את החטיבה.

ב-1992 הוקם בחטיבה פלס"ר מילואים, שפעל תחתיה עד 2003.

בחודש יולי 1993, במסגרת מבצע דין וחשבון, ביצעו כוחות של גדוד 9 ירי פגזים אל מטרות מחבלים בלבנון.

עם פרוץ האינתיפאדה השנייה עברה פעילותה המרכזית של החטיבה לרצועת עזה ויהודה ושומרון. מפקדת החטיבה שימשה כמפקדת החטיבה המרכזית באוגדת עזה למשך תקופה.

ב-2003, עם פירוק חטיבה 500, הועבר פלס"ר 500 הסדיר, לחטיבה 401. הפלס"ר פעל תחת החטיבה עד לפירוקו בשנת 2021.

בפברואר 2005 הושלמה הסבת החטיבה צטנקי המגח 6ב' גל לטנקי מרכבה סימן 4.

בתחילת 2006  הטיל מפקד פיקוד המרכז יאיר נוה על החטיבה לשמש כחטיבה משימתית לבניין כוח בתחום המעברים, על מנת לבנות תורת לחימה לניהולם.

ב-2006 הוכפף גדוד אסף (601) של חיל ההנדסה הקרבית לחטיבה.

 מלחמת לבנון השנייה 
החטיבה נטלה חלק פעיל בכל מהלך מלחמת לבנון השנייה. הטנקים החדישים נלחמו בעיקר בגזרות המזרחיות באזור מטולה וכמו כן השתתפו בקרבות בינת ג'בייל. עקב השימוש המוגבר בנשק נ"ט הרסני ומכיוון שטנקים של החטיבה היוו את הקו הראשון בלחימה בגזרתם, ספגה החטיבה אבדות רבות. 12 מלוחמיה נהרגו בקרבות בלבנון ועשרות נפצעו.

פעילות ביטחון שוטף ברצועת עזה
החטיבה השתתפה בפעילות ברצועת עזה, ואף זקפה לזכותה פגיעה במחבלים ולכידתם. במהלך הלחימה בעזה השתתף גדוד 52 במבצעים רבים ופגע בעשרות מחבלים, ועל כך הוענק לו פרס הרמטכ"ל ליחידה המצטיינת לשנת 2008. ב-2010 החלו לצייד את טנקי המרכבה סימן 4 של החטיבה במערכת ההגנה האקטיבית לטנקים "מעיל רוח". במרץ 2011 רשמה המערכת יירוט היסטורי של רקטה נגד טנקים ששוגרה לעבר טנק של גדוד עשת. במחצית השנייה של שנת 2012 הסתיימה התקנת "מעיל רוח" בכל טנקי החטיבה.

חטיבה 401 הייתה חטיבת חיל השריון המובילה במבצע צוק איתן ב-2014 וזאת הודות למערכת ההגנה האקטיבית "מעיל רוח" שמגינה עליה מפני רקטות נ"ט וטילי נ"ט. במהלך המבצע השמידו כוחות החטיבה מטרות טרור רבות ופגעו בעשרות מחבלים, שמהם לפחות 120 נהרגו. מערכת "מעיל רוח" פעלה בהצלחה ויירטה מספר רקטות וטילי נ"ט שנורו לעבר הטנקים, לרבות טילי קורנט מתקדמים. מערכת צי"ד שהותקנה בטנקים ייעלה באופן ניכר את ניהול הקרב והתקשורת בין הטנקים לחמ"ל ולגורמים השונים בשדה הקרב.

ב-2023 החלה החטיבה בהסבה לטנק המרכבה סימן 4 ברק (שנקרא גם בקיצור מרכבה ברק). זהו הדגם המתקדם ביותר של טנק המרכבה, והוא כולל מיגון משופר, מערכת "מעיל רוח" משודרגת, חיישנים רבים לאיכון מטרות, מערכת C4ISTAR עם בינה מלאכותית ושיפורים רבים נוספים.
ממוזער|248x248 פיקסלים|צוות הקרב החטיבתי 401 פושט בחופים הצפוניים של רצועת עזה במהלך התמרון הקרקעי במלחמת חרבות ברזל

 טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל 

בטבח שבעה באוקטובר ובמלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבה 401 במספר רב של קרבות. במהלך טבח שבעה באוקטובר סייעה החטיבה רבות בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס. בשלב השני של הלחימה, עם תחילת התמרון הקרקעי בעומק שטח רצועת עזה, החטיבה הייתה בין הראשונות שנכנסו לשטח הרצועה מכיוון צפון, כבר ב-27 באוקטובר.

החטיבה השתתפה בקרבות רבים בצפון הרצועה, כמו בכיתור העיר עזה כשבועיים לאחר תחילת התמרון, המשיכה במבצעים בצפון הרצועה גם חודשים רבים לאחר מכן, ואף הובילה אחדים מהם, כמו את הלחימה במרחב בית החולים א-רנתיסי.

בשלב השלישי של הלחימה, החל מאמצע חודש פברואר 2024, הובילה החטיבה מספר קרבות אזוריים שבהם צה"ל השתמש במסדרון נצרים כדי להגיע במהירות ליעדים בסביבה. המוצלח שבהם היה מבצע ניתוח מקומי, שכלל השתלטות מחודשת על בית החולים שיפא, אך לפניו היו מבצעים בשאטי ובזייתון, ואחריו בנוסייראת.

בקרב רפיח הובילה החטיבה את כוחות אוגדה 162, כבשה את מעבר רפיח, התקדמה לאורך ציר פילדלפי כולו, עד קו החוף, ולחמה במספר גדודי חמאס לאורך הציר. ב-26 ביוני התקיים בתוך רפיח טקס החלפת מפקד החטיבה, ובו נכנס לתפקידו אל"ם אחסאן דקסה, במקום אל"ם בני אהרון שפיקד על החטיבה מתחילת המלחמה.

ב-20 באוקטובר 2024 נפל מפקד החטיבה אל"ם אחסאן דקסה בקרב בשכונת ג'באליה שבעזה. דקסה וקצינים נוספים ירדו מהטנקים שלהם לקבוצת פקודות בעמדת תצפית רגלית. מטען צד שהוטמן בסביבה התפוצץ ופגע בחבורת הפיקוד. פרט למח"ט שנהרג, באירוע זה נפצע קשה מג"ד 52 סא"ל יהודה שלו. עקב התקרית, אל"ם מאיר בידרמן ששירת תקופה קצרה כסגן מפקד אוגדה 162, מונה למח"ט 401. סא"ל דניאל אלה, מג"ד 52 שקדם ליהודה שלו, הוחזר לפקד על הגדוד עקב פציעתו של שלו.

גדודי החטיבה
הרכב החטיבה מבוסס על גדודי שריון, שחלקם התחלף במהלך השנים. בחלק מהשנים כללה החטיבה גם גדוד חיל רגלים וכיום כוללת החטיבה גם גדוד הנדסה קרבית. יחידות החטיבה העיקריות כיום:
 גדוד שלח (46)
 גדוד הבוקעים (52)
 גדוד עשת (9)
 גדוד אסף (601) של חיל ההנדסה הקרבית
 פלחי"ק אייל (298)

גדוד 46 (שלח)
גדוד 46 הוקם ב־1954 כגדוד חי"ר במילואים, והשתתף בלחימה במלחמת סיני. ב-1961 עבר הסבה לשריון ופעל תחת חטיבה 7 כגדוד מילואים טנקי AMX-13. ב-1965 עבר הסבה למגח. ב-1967 הועבר לחטיבת המגח 401 בעת הקמתה, והיווה את גדוד ההקמה שלה. ככזה יצא למלחמת ששת הימים, ולחם בה כגדוד מגח מילואים בפיקודו של אורי בר-און (מח"ט 401 המיועד). הגדוד כלל שתי פלוגות אורגניות בפיקוד אמנון גלעדי ושלום אנגל (עין גל), ושתי פלוגות מבית הספר לשריון – פלוגת קמ"ט (קורס מפקדי טנקים) בפיקוד דן שני, ופלוגת קק"ש (קורס קציני שריון) בפיקוד עמוס כץ. פלוגת שלום אנגל הייתה הפלוגה היחידה בצה"ל עם מגח M48-A3 - תותחי 105 מ"מ ומנועי סולר. 7 פלוגות המגח האחרות (3 של 401, ו-4 הפלוגות של גדוד 79) היו עם מגח M48-A2 - מנועי בנזין ותותחי 90 מ"מ. הגדוד לחם בין השאר גם תחת חטיבת הצנחנים באוגדה 84 בקרבות ההבקעה ברפיח. 

לאחר המלחמה הוקם כגדוד סדיר בפיקודו של אריה קרן והשתתף במבצע אסותא. במלחמת ההתשה פעל בסיני, בפיקודם של עמוס כץ ומשולם רטס. במלחמת יום הכיפורים לחם בגזרה הדרומית של תעלת סואץ. 

הגדוד השתתף בלחימה במלחמת לבנון הראשונה ב־1982 תחת כוח הסמח"ט יחד עם פלוגת חי"ר מבה"ד 1 מחלקת הנדסה מגדוד אסף ופלוגת וולקן. פלוגה א' לחמה במסגרת בית הספר לקצינים בגזרה המזרחית בציר הכפרים שבעא–כפר קוק עד היום השלישי. ביום הרביעי ללחימה נלחם הגדוד בכוח קומנדו סורי בכפר א-זית. ביום השישי נקלע הגדוד למארב קומנדו ומסוקים והפיל את אחד המסוקים, וכבש את כפר קוק.

ב-2004 קלט את טנקי המרכבה סימן 4 כשהוא משמש כ־8 חודשים כגדוד הכשרות במחנה נבי מוסא. הגדוד השתתף בלחימה במלחמת לבנון השנייה בין השאר בקרב הסלוקי. במבצע צוק איתן לחם הגדוד בגזרת בית חאנון.

בטבח שבעה באוקטובר שהה הגדוד ברגילה כאשר הטנקים שלו שהו ברמת הגולן. עם פרוץ הקרבות הוקפץ הגדוד תחת פיקודו של סא"ל גל לוי והחל להיערך לירידה דרומה, כאשר מפקדי הגדוד נלחמו בדרום רגלית ועל גבי רכבים. פלוגת "אפעה משלח" (פלוגה א') הוקפצה בשעה 11:00 וירדה דרומה "על זחלים" מסע של 120 ק"מ עד שהגיעה לכפר עזה לאחר 12 שעות, שם נטלה הפלוגה חלק בקרב כפר עזה. ב-27 באוקטובר החל התמרון הקרקעי במלחמה וגדוד 46 שויך לצוות הקרב החטיבתי של חטיבה 401 בפיקודו של אל"ם בני אהרון. הגדוד לקח חלק בכיבוש יעדי מוצב הספינה, מוצב באדר, מחנה הפליטים שאטי, שכונת א-רימאל, כיכר פלסטין, כיתר את מרחב ג'באליה והשתתף בכיבוש א-תופאח. במהלך הקרב על כיתור שכונת ג'באליה נפצע מפקד פלוגה א' גולן קריגר והוחלף על ידי סגנו מתן ברוס למשך שלושה שבועות עד לחזרתו של קריגר לשדה הקרב. לקראת סוף שלב הלחימה השני במלחמה, הועבר הגדוד לפיקודה של חטיבת הנח"ל. תחת חטיבת הנח"ל לקח הגדוד חלק במשימת ביתור הרצועה על ידי נוכחות במסדרון נצרים וכעבור כחודשיים השתתף הגדוד בפעולה בשכונת זייתון תחת פיקודה של אוגדה 99. בסיום הפעולה בזייתון הצטרף הגדוד יחד עם חטיבת הנח"ל למאמץ המלחמתי ברפיח, כבש את שכונות שאבורה ותל א-סולטאן והשתתף בהחזקת השטח ובהשמדת תשתיות וחיסול מחבלים. הגדוד לקח חלק בשחרור החטוף פרחאן קאדי ובאיתור המנהרה בה נמצאו גופותיהם של החטופים הרש גולדברג-פולין, עדן ירושלמי, אורי דנינו, אלכס לובנוב, אלמוג סרוסי וכרמל גת שנרצחו על ידי חמאס.

מפקדי גדוד 46

שםתקופת כהונההערות ולטר הנגבי 1962  יצחק בן ארי 1962–1963  אורי אורן  1963  גדעון גורדון  1963–1965  לימים מפקד עוצבת מרכבות הברזל ?  ?  אורי בר-און  1967  פיקד בפועל על הגדוד במלחמת ששת הימים כגדוד יחיד בחטיבה. לימים ראש מטה פיקוד הצפון אריה קרן  1967–1968 מג"ד 46 הראשון כגדוד סדיר. עמוס כץ  1968–1969  לימים מח"ט 188, ומפקד עוצבת סיני משולם רטס  1969–1971  בעל עיטור העוז, נפל במלחמת יום הכיפורים גדעון אבידור  1971–1972  גיא בר-כוכבא 1972–1973  דוד שובל  1973–1974  מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים. לימים מח"ט 14 במלחמת לבנון הראשונה, ומפקד עוצבת בני חיל חיים אלקן  1974–1975  לימים מפקד חטיבה 421 עמית ברוך 1975–1976  מתניה יריב 1976–1977  יהודה נווה 1977–1978  אהרון באומוול 1978–1980  ישראל גולדשטיין 1980–1981  צביקה פריד 1981–1982 מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה זאב גולדבלט  1982–1983  ציון ספיר  1983–1985  לימים מפקד חטיבת מנשה ומנכ"ל האגודה למען החייל דודו קידר 1985–1986  אודי אדם  1986–1987  לימים מפקד פיקוד הצפון אורי רוזנטל 1987–1988  מוטי קרמר 1988–1989  דידי בן יואש  1989–1991  לימים קצין השריון הראשי בחירום אורי כהן-שובל 1991–1992  חלוצי רודוי  1992–1994  לימים קצין שריון ראשי גדי יעקב  1994–1996  אסף גורן 1996–1997  אמיר לב 1997–1999  לימים סגן מפקד חטיבה 401 יצחק תורג'מן  1999–2001  לימים ראש אט"ל תומר גולן 2001–2003  דודי קמחי  2003–2005  אלעד רצאבי 2005–2007  מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה ג'וני כהן  2007–2009  לימים מפקד חטיבה 600 ערן שני  2009–2011  לימים מפקד חטיבת מרכבות הפלדה דודו סונגו  2011–2013  לימים מפקד חטיבה 401 אוהד מאור  2013–2015  לימים קצין שריון ראשי צפריר הר שושנים  2015–2017  לימים סגן מפקד חטיבה 401 יצחק אלפסי 2017–2019  לימים מפקד עוצבת ראם נעמן הלר  2019–2021  לימים קצין המבצעים של פיקוד הדרום רותם ולצמן  יולי 2021 – מאי 2023  לימים סגן מפקד חטיבת הנח"ל גל לוי מאי 2023 – מרץ2025 מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל אבירן שטרית מרץ 2025  מפקד גדוד במלחמת חרבות ברזל

גדוד 52 (הבוקעים)
הגדוד הוקם בנובמבר 1947 ולחם במלחמת העצמאות במסגרת חטיבת גבעתי (חטיבה 5). כאשר מוספרו חטיבות צה"ל במהלך המלחמה, קיבל הגדוד את המספר 52 מפני שהוא הגדוד השני שהוקם בחטיבת גבעתי, שקיבלה את המספר 5. השם "הבוקעים" ניתן לגדוד מפני שהשתתף בפריצת המצור על הנגב, שהטיל הצבא המצרי. למעשה, זהו גדוד "הבוקעים" השני, שכן גדוד 51 של גבעתי (שב-1956 עבר לגולני) שלחם באותם קרבות, קיבל עוד קודם לכן את השם "הבוקעים" (גדוד "הבוקעים" הראשון). בשנת 1956 הועבר גדוד 52 לחטיבה 7.

במלחמת סיני היה גדוד חרמ"ש בפיקוד אורי רום, במסגרת חטיבה 7. ב-1958 הוסב לגדוד טנקים מסוג שרמן ו-AMX. בשנים 1964 - 1965 פלוגות השרמן של הגדוד השתתפו במלחמה על המים, במסגרת חטיבה 7. בשנת 1965 הוקם בחטיבה 7 גדוד המגח הראשון (גדוד 79). בתמורה, הועבר גדוד 52 לחטיבה 14.

במלחמת ששת הימים פעל הגדוד במסגרת חטיבה 14. הגדוד כלל שתי פלוגות שרמן M50 ו-M51, ופלוגת AMX, בפיקוד ששון יצחקי. הגדוד נטל חלק בקרב אום כתף.

ב-1968 הגדוד הוסב לטנקי מגח.

במלחמת ההתשה גדוד מגח שהוצב בגזרת קו בר-לב תחת פיקוד חטיבה 14.

במלחמת יום הכיפורים גדוד מגח בפיקוד עמנואל סקל. לפני המלחמה הגדוד היה ממוקם בקו התעוזים (קו המוצבים) באזור ראס סודר בגזרה הדרומית של החזית המצרית, כשהוא מאויש במלואו. מפקדי הפלוגות היו דויד קוטלר (מ"פ א),  (מ"פ ב), ובועז עמיר (מ"פ ג). בשעות הראשונות של המלחמה, עדיין ת"פ חטיבה 14, הגדוד לחם לבדו בארמייה ה-3 המצרית הצולחת, כשהוא סופג ובולם את מכת הפתיחה המפתיעה. משיקולי פריסה ומיקום, בסביבות 16:30 בעיצומה של הלחימה הועבר הגדוד, בהוראה בקשר, לחטיבה 401 שמפקדה היה דן שומרון. בתמורה העבירה 401 את גדוד 79, לחטיבה 14. את רוב פגיעותיו, בחללים ובפצועים, ספג הגדוד באותן ארבע עד שש שעות לחימה קשות עד הגיע ראשוני טנקי התגבורות של חטיבה 401 בשעה 20:00. גדוד 52 השתתף בקרבות הבלימה ובמתקפת הנגד, וצלח את התעלה עד שהתמקם בקילומטר ה-101; בקרבות ספג הגדוד אבדות כבדות. הגדוד סיכל מאמץ צליחה של המצרים בדרום האגם המר, השמיד כמעט כליל גדוד שריון מצרי, ונחלץ לעזרת גדוד שכן במסגרת התקפה חטיבתית לאורך ציר המיתלה תוך שהוא חוצה מערך אויב של כוחות שריון וחי"ר.

במלחמת לבנון הראשונה לחם כגדוד מגח M60 בפיקוד אורי אגמון, במסגרת חטיבה 401.

במלחמת לבנון השנייה גדוד מרכבה סימן 4, בפיקוד גיא קבילי שנפצע, והוחלף על ידי צחי שגב (המג"ד שקדם לו). הגדוד השתתף בלחימה בגזרה המרכזית של דרום לבנון, במסגרת חטיבה 401.

במבצע צוק איתן גדוד מרכבה סימן 4 בחטיבה 401. בימי המבצע לחם תחת פיקוד חטיבת גבעתי. על פועלו זכה הגדוד בצל"ש אלוף פיקוד הדרום.

בשנת 2023 החל הגדוד להצטייד בטנקי מרכבה 4 ברק לצד מרכבה 4 - 400, בעוד מרכבה 4מ היו צריכים לעבור ליחידות המילואים. אבל עם תחילת מלחמת חרבות ברזל שהביאה גם לטבילת האש הראשונה של דגם "הברק", נוצר צורך מבצעי להמשך השימוש בדגם 4מ עד להסבת יחידות המילואים ובמקביל הצורך בעוד טנקים זמינים.

מפקדי גדוד 52

שםתקופת כהונההערות יעקב פרי (פרולוב)  1947–1948 גדוד חי"ר בחטיבה 5 - גבעתי.
לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים אביב ברזילי  1948–1949 יוסף גבע  1949–1951  לימים נספח צה"ל בארצות הברית וקנדה אברהם טמיר  1951–1952 לימים ראש אגף התכנון אהרון דורון  1952–1953  לימים ראש אגף כוח אדם שלמה להט (צ'יץ')  1954–1955 המג"ד האחרון כגדוד חי"ר בחטיבה 5 - גבעתי. לימים מח"ט 7, מפקד עוצבת סיני (אוגדה 252) בדרגת אלוף, ראש אכ"א, וראש עיריית תל אביב.מאיר פעיל   יצחק בר-און  אוגוסט–אוקטובר 1956 אורי רום1956–1957מפקד הגדוד (חרמ"ש, חטיבה 7) במלחמת סיני. לימים ראש הג"אהרצל שפיר  גרשון פלד   אלברט מנדלר  1958–1960מג"ד 52 הראשון, כגדוד טנקים, שרמן ו-AMX-13. לימים מח"ט 8 במלחמת ששת הימים, ומפקד עוצבת סיני (אוגדה 252) בדרגת אלוף. נהרג במלחמת יום הכיפורים בעת היותו מפקד האוגדה.מוסה פלד1960–1962לימים אלוף, מפקד גייסות שריון משה בר כוכבא 1962–1963 לימים אלוף, מפקד פיקוד דרום שאול גבעולי  1963–1964 לימים קצין חינוך ראשי גדעון אלטשולר  1964–1965 מפקד הגדוד בתקופת המלחמה על המים. חטיבה 7. לימים מפקד חטיבה 274ששון יצחקי  1965–1967  מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים. חטיבה 14. לימים מפקד החטיבה אמנון רשף  1967–1969  מפקד הגדוד בעת הסבתו לטנקי מגח. לימים מפקד גייסות השריוןאריה שלנם   רן שריג  1970–1972  מפקד הגדוד במלחמת ההתשה, לימים מפקד עוצבת ראם נחום זקן  1972–1972 מפקד גדוד 433, מפקד חטיבה 656, וסגן מפקד גייסות השריון עמנואל סקל  1972–1974 מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים, לימים מפקד מפקדת חילות השדה עוזי בן יצחק  1974–1975  לימים מפקד באלי"ש ומפקד אוגדת יהודהמוטי פז  אורי רותם  חגי גולן  שלמה לוין  יצחק אשל  דב ישראליאורי אגמון ינואר 1981 – יולי 1982 מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה. לימים מפקד עוצבת סיניעפר כרמל  שמואל פז 1984 מוטי בר-לב  חיים מלכה  1986–1987 יזהר סחר  מתי שולמן 1988–1990 זהר עמיר  1990–1992 לימים מח"ט 264 (27) סמי תורג'מן  1992–1994  לימים אלוף פיקוד הדרום יוני צור 1994–1996  בועז אברהם  מרץ 1996 – מרץ 1998 עובד אליעז   יגאל סלוביק  1999–2001  לימים ראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה איציק כהן  2001–2003  צביקה צורן   לימים מפקד מחוז חיפה בפיקוד העורף צחי שגב   גיא קבילי –2006 מפקד הגדוד במלחמת לבנון שנייה עד לפציעתו צחי שגב 2006– חזר לפקד על הגדוד במלחמת לבנון השנייה לאחר פציעת המג"ד רונן דגמי  לימים מפקד מחוז דרום בפיקוד העורףארז סעדון  רונן תמים  2010–2012  לימים מפקד חטיבת מרכבות הפלדה אודי צור  2012–2014  לימים מפקד חטיבה 7 שגיב דהן  2014–2016  מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים ראש מטה פיקוד הצפוןניסים חזן 2016–2018 לימים מפקד עוצבת ראם אפיק מזור  2018–2020  ניב דאובה אוקטובר 2020 – יולי 2022  לימים מפקד חטיבת קרייתי דניאל אלה יולי 2022 – יולי 2024 מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזל עד פציעתו בקרב רפיח יהודה שלו יולי 2024 - 20 באוקטובר 2024 נפצע קשה בקרב בג'באליה, בתקרית בה נפל מפקד החטיבה אל"ם אחסאן דקסה דניאל אלה אוקטובר 2024 חזר לפקד על הגדוד לאחר פציעת מחליפו. אור יול אוקטובר 2024 - מכהן 

גדוד 9 (עשת)
הגדוד התשיעי של הפלמ"ח, לחם במלחמת העצמאות במסגרת חטיבת הנגב. הגדוד הוקם זמן קצר לפני כיבוש באר שבע, כגדוד פשיטה ממוכן, בפיקוד ישראל כרמי. הגדוד כלל שתי פלוגות ג'יפים של "יחידת הפשיטה", ואת יחידת "חיות הנגב" בהרכב של שתי מחלקות, שהועברה מהגדוד השני, וצוידה ב-10 זחל"מים. בהמשך, הוסבה יחידה זו לפלוגת חרמ"ש. בסיסו של הגדוד היה ליד קיבוץ רוחמה בנגב.

הגדוד התשיעי היה הגדוד היחידי מחטיבת הנגב-פלמ"ח, שהמשיך להתקיים לאחר סיומה של מלחמת העצמאות. ב-1949 עם פירוק חטיבת הנגב, הועבר לחטיבה 7 כגדוד חי"ר. ב-1953 הוסב שוב לחרמ"ש. ב-1955 נקלטו בגדוד טנקי AMX-13. במלחמת סיני לחם במסגרת חטיבה 7, כגדוד טנקי AMX-13. פלוגה ב' AMX-13 סופחה במלחמה לחטיבת הצנחנים 202.

במלחמת ששת הימים לחם כגדוד חרמ"ש בפיקודו של מרדכי אביגד, במסגרת חטיבה 7. מפקדי הפלוגות במלחמה היו יואב וספי, עוזי לבצור ויוסי פלד. ב-1968 הועבר הגדוד לחטיבה 14, כאשר זו העבירה את גדוד החרמ"ש 195 לחטיבה 401.

במלחמת ההתשה לחם כגדוד חרמ"ש בגזרת קו בר-לב במסגרת חטיבה 14. ב-1970 הוסב לגדוד טנקי מגח (במקביל לגדוד 195 שהוסב בחטיבה 401).

במלחמת יום הכיפורים, הגדוד בפיקוד יום-טוב תמיר לחם בגזרת צפון סיני. הגדוד כלל 3 פלוגות מגח בפיקוד המ"פים ,  ו. סך הכול 33 טנקים. על אף שהיה שייך אורגנית לחטיבה 14, במלחמה היה כפוף מבחינה מבצעית לחטיבה מרחבית 275 שישבה בבלוזה בפיקודו של אל"ם פנחס נוי (אלוש) ולחם במסגרת זו. עם פרוץ האש התקדם הגדוד למשימותיו הקבועות מראש לפי תוכנית "שובך יונים": פלוגה אחת פוצלה לצמדי טנקים שנשלחו למעוזים באזור הביצות הצפוני ביותר (ממעוז "כתובה" ועד "בודפשט"), פלוגה נוספת נשלחה לאזור מעוז "מפרקת", והפלוגה השלישית לאזור קנטרה ומעוז "מילנו". חיילי החי"ר המצרי שצלחו את התעלה החלו לירות על הטנקים בטילי נ"ט ולתקוף את המעוזים. טנקים רבים נפגעו בשעות הראשונות ללחימה ואחרים עלו על מוקשים ושקעו בביצות. עד שעות הערב נותרו מהגדוד טנקים בודדים שהמשיכו ללחום, כדוגמת "טנק הקצינים", ומחלקת טנקים בפיקוד שלמה ערמן (סמל המחלקה שלקח פיקוד בנפול מפקדו). אך הגדוד ירד מהסד"כ הצה"לי. במהלך הקרבות נהרגו 67 מלוחמיו, מרביתם תוך שעות ספורות. בין ההרוגים גם שלושת מפקדי הפלוגות. רבים נוספים נפצעו או נפלו בשבי. הלוחמים שנותרו התפזרו בין יחידות שונות בגזרה. בשעה 20:00 הגיעה לאזור חטיבה 460 ומפקד גדוד 9, יום-טוב תמיר, הצטרף לחטיבה ולחם איתה עד סוף המלחמה. חיילים רבים מהגדוד עוטרו לאחר המלחמה בעיטורים, ביניהם שלמה ערמן ויובל נריה שעוטרו בעיטור הגבורה. לאחר המלחמה, בלחץ המג"ד יום-טוב תמיר, הגדוד הוקם מחדש, בפיקודו, תחת חטיבה 14.

בדצמבר 1980 הועבר הגדוד לחטיבה 211 שבפיקוד המרכז. במלחמת לבנון הראשונה, לחם כגדוד טנקי מגח במסגרת חטיבה 211. ב-1983–1984 הגדוד הוסב לטנקי מרכבה סימן 2ב.

ב-1991, עם פירוק חטיבה 211, עבר הגדוד לחטיבה 401, ועקב כך הוסב לטנקי מגח. ב-2005 עבר, עם כלל החטיבה, הסבה לטנקי מרכבה סימן 4. הגדוד השתתף בלחימה במלחמת לבנון השנייה ומבצע צוק איתן. במלחמת חרבות ברזל הגדוד הושאל לצק"ח חטיבת גבעתי (חטיבה 84) במסגרתו פעל במרבית תקופת המלחמה.

מפקדי גדוד 9

שםתקופת כהונההערות ישראל כרמי  מאי 1948 – נובמבר 1948  מפקד הגדוד הראשון לימים קצין משטרה צבאית ראשי חיים בר-לב  נובמבר 1948 – אוגוסט 1949  מפקד הגדוד במבצע חורב. לימים הרמטכ"ל ה-8יהונתן דותן  אוגוסט 1949 – פברואר 1950 זאב אשכולות  פברואר 1950 – מרץ 1950  סוורין הורוביץ  מרץ 1950 – אפריל 1951  אריה שחר (שוורצמן)  אפריל 1951 – ינואר 1953  לימים ראש מטה פיקוד הדרום שמואל גבעון נובמבר 1953 – אפריל 1954  יצחק ארד  אפריל 1954 – יוני 1955  אורי רום  יוני 1955 – אוקטובר 1956 לימים ראש הג"א   אוקטובר 1956 – דצמבר 1956 מפקד הגדוד במלחמת סיני, נפטר מסרטן שלושה חודשים לאחר מינויו ישראל גרנית  דצמבר 1956 – ספטמבר 1958  לימים מפקד עוצבת מרכבות הברזל משה נחשון (ליפסון)  ספטמבר 1958 – ספטמבר 1959  לימים מפקד מרחב שלמה בצלאל אמיר  ספטמבר 1959 – נובמבר 1960  לימים קצין חינוך ראשי ולטר הנגבי נובמבר 1960 – אפריל 1962  מרדכי צפורי אפריל 1962 – פברואר 1963  לימים קצין שריון ראשי אלי דורון פברואר 1963 – יולי 1964 אלדד אבידר  יולי 1964 – אוקטובר 1966 מרדכי (מקסי) אביגד  אוקטובר 1966 – יולי 1967  לימים נספח צה"ל במערב גרמניה, מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים יגאל בן דוד  יולי 1967 – ינואר 1968 יעקב הדר  פברואר 1968 – אוקטובר 1968 לימים מפקד עוצבת בני חיל שלמה ארבלי אוקטובר 1968 – דצמבר 1969  מפקד הגדוד במלחמת ההתשה אוריאל רוזן  דצמבר 1969 – מרץ 1971  גיורא חייקה  מרץ 1971 – 1973 לימים מפקד המרכז הלאומי לאימונים ביבשה יום-טוב תמיר  1973 – מרץ 1974  מפקד הגדוד במלחמת יום הכיפורים, לימים נספח צה"ל באנגליה דני בנדל  מרץ 1974 – אוגוסט 1974 לימים מפקד חטיבה 211 אהוד סוקול  אוגוסט 1974 – ספטמבר 1976  צוק בוסתן  ספטמבר 1976 – פברואר 1978  רמי כהן  פברואר 1978 – יולי 1978  שמי עטר יולי 1980 – יולי 1981  יצחק לב-ארי  יולי 1978 – נובמבר 1979לימים מפקד חטיבה 889 וחטיבה 130 יגאל אייל  נובמבר 1979 – יולי 1980לימים מפקד חטיבת הראל שלמה אריאל  יולי 1981 – ספטמבר 1982  מפקד הגדוד במלחמת לבנון הראשונה יפתח רון-טל  ספטמבר 1982 – מרץ 1984  לימים מפקד זרוע היבשה אודי אמיר  מרץ 1984 –  צחי כהן   אילן פרץ  – יולי 1995  אגאי יחזקאל  יולי 1995 – 1998  לימים רח"ט תכנון באגף התכנוןמאיר פינקל עינב שלו   מפקד הגדוד במבצע חומת מגן, לימים מפקד החטיבה תומר יפרח 2003–2005 לימים מפקד חטיבה 188 אפי דפרין 2005–2007 מפקד הגדוד במלחמת לבנון השנייה, לימים דובר צה"ל ליאור הוכמן 2006 מפקד הגדוד למשך מספר חודשים לאור פציעתו של אפי דפרין במלחמת לבנון השנייה. לימים מפקד חטיבה 460 יאיר ברנס  2007–2008  הודח ב-2008 בעקבות הפיגוע במסוף נחל עוז אוהד נג'מה  2008–2010  לימים קצין שריון ראשי איתי ברין  2010–2013  לימים מפקד עוצבת ראם יוראי בן חור  2013  פרש מתפקידו אופיר זילברשטיין  2013–2015  מפקד הגדוד במבצע צוק איתן, לימים מפקד חטיבת הראלגידי כפיר-אל  2015–2017  לימים מפקד עוצבת יפתח אלעד אפרתי  2017–2019  לימים מפקד עוצבת יפתח נתנאל לסרי 2019–2021  לימים מפקד עוצבת הגולן אליעזר אברמוביץ'  2021–2023 לימים סמח"ט 401נתנאל ביטוןאוגוסט 2023 – מרץ 2025מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזלליאור חסידמרץ 2025 –

גדוד 79
גדוד 79 היה גדוד המגח הראשון בצה"ל. הגדוד הוקם בשנת 1965, במסגרת חטיבה 7. במהלך ארגון חטיבות השריון לפי סוגי טנקים, הועבר הגדוד באוגוסט 1967 לחטיבה 401, שאורגנה כחטיבת מגח סדירה.

מפקדי גדוד 79 (ת"פ חטיבה 401)

שםתקופת כהונההערותחיים ארז7 יוני 1967 - נובמבר 1968מפקד הגדוד במלחמת ששת הימים (החל מהיום השני) חטיבה 7. באוגוסט 1967 הגדוד הועבר לחטיבה 401. אביגדור בן-גל  נובמבר 1968–1970 מפקד הגדוד במרבית תקופת מלחמת ההתשה. לימים מפקד פיקוד הצפון. דן שני (פרידברג)  1970 עיטור המופת במלחמת ששת הימים. נפל במלחמת ההתשה, בעת היותו מג"ד 79. אביגדור בן-גל 1970  הוחזר לפקד על הגדוד עקב נפילתו של דן שני יעקב לפידות  1970–1972  לימים מפקד המכללה לביטחון לאומישלמה ניצני  1972–1973  פיקד על הגדוד במלחמת יום כיפור, עד לפציעתו ב-7 באוקטובר 1973

פלס"ר 401
ממוזער|250x250px|סיכת לוחם פלס"ר 401
ממוזער|250x250px|לוחמי פלס"ר 401 מדמים מלחמה
בדצמבר 2003 פורקה חטיבת השריון 500 אשר לה הייתה יחידת פלס"ר סדירה. היחידה הועברה לחטיבה 401. סמל וסיכת היחידה נשארו סמלי פלס"ר 500. בסיס היחידה נשאר עד 2008 במחנה בקעות בבקעת הירדן, בו שכנה בעבר חטיבה 500.

ככל פלס"רי השריון תפקידה של פלוגת הסיור (פלס"ר) היה איסוף מודיעין קרבי בתוך שטח האויב, בזמן אמת ובצורה נסתרת, עבור חטיבת השריון והובלתה אל הלחימה. יחידה זו ביצעה גם משימות חי"ר, וסיור (רגלי ורכוב). היחידה זכתה ב-5 צל"שים, רובם במהלך מלחמת לבנון השנייה. בספטמבר 2021 נסגרה היחידה ולוחמיה הוסבו ליחידות מובחרות אחרות.

ב-2025 במהלך מלחמת חרבות ברזל פלס"ר 401 הוקם מחדש ככוח מילואים.

 מפקדי הפלס"ר 
שםתקופת כהונההערות יואל רונן 1992–1994 מקים היחידה זיו אייל 1994–1996  דרור חוג'יבקוב 1996–1997  חיים בן לולו 1997–1999 ירון פינקלמן 1999–2001 מפקדה בפרוץ האינתיפאדה השנייה, לימים אלוף פיקוד הדרום נועם לנזיני 2001–2003 מפקדה במבצע חומת מגן וכיבוש המוקטעה, ובמעצר מרוואן ברגותי גלעד עמית 2003–2005 לימים קצין אג"ם של פיקוד המרכז שלומי צן 2005–2006  יוסי פנסו 2006–2008 מפקדה בעת מלחמת לבנון השנייה ארז טל 2008–2009 מפקדה במבצע עופרת יצוקה יוסי בן יקר 2009–2010 לירון ארוך 2010–2012  נדב עטר 2012–2013  אורן צבר 2013–2014 מפקדה במבצע שובו אחים, לימים מפקד סיירת חרוב אלכסיי רודיאנוב יולי 2014 – מרץ 2015מצטיין שר הביטחון, מפקדה במבצע צוק איתןיואב אמירמרץ 2015 – אוגוסט 2016שי סויסהאוגוסט 2016 – ספטמבר 2017אלי מלאכיספטמבר 2017 – אוגוסט 2018איתן סמואלאוגוסט 2018 – יולי 2019עומר בנימיןיולי 2019 – יוני 2020יואל שישפורטישיוני 2020 – יוני 2021גל יניב2021מפקד היחידה האחרון עד להקמתה מחדש ב-2025רס"ן י'2025 -

 היסטוריה 
 מלחמת ההתשה 
היחידה הוקמה לראשונה בשנת 1968, בזמן מלחמת ההתשה. תפקידה העיקרי היה ביצוע פעילות מבצעית לאורך תעלת סואץ, כולל תצפיות ארוכות טווח, מארבים וסיורים. מסלול ההכשרה כלל אימוני חי"ר, רכב: ג'יפ סיור ונגמ"ש, סיירות, טופוגרפיה וניווט, ומודיעין שדה. אחד ממפקדיה הבולטים באותה תקופה היה רס"ן בני קצין. בסוף שנת 1972 פורקה היחידה לראשונה.
 מלחמת יום הכיפורים 
ממוזער|250x250px|פלס"ר 401 בתרגיל
למלחמת יום הכיפורים יצאה החטיבה ללא פלס"ר. אלא שבמסגרת איגוד כוחות, הועברה פלוגת הסיור של חטיבה 14 לפיקוד חטיבה 401. ערב המלחמה, דיווחו תצפיות הפלס"ר על סימני מלחמה בצד המצרי: פינוי מוקשים, חבישת קסדות וסיורי מפקדים. היחידה השתתפה בקרבות הבלימה הקשים, כולל התקפת הנגד עם גדוד 52 בשישה באוקטובר. במקביל פרסה היחידה רשת תצפיות בגזרה הדרומית של תעלת סואץ, ודיווחה על כוחות אויב. ב-14 באוקטובר, במהלך קרב ואדי מבעוק, תצפית הפלס"ר שמוקמה על ידי קמ"ן החטיבה סרן עמיחי בוכוול, מול הוואדי, ותוגברה באנשי מודיעין פיקוד הדרום, דיווחה על התקפה מצרית אוגדתית. התקפה זו נעה במסתור הוואדי, וניסתה לאגף את אוגדה 252 מדרום. כחות טנקים של החטיבה הוזעקו למקום, פתחו באש, השמידו כלי רק"מ מצריים רבים, ועצרו את ההתקפה. בהמשך השתתפה היחידה בצליחת התעלה, והגיעה עם חטיבה 401 עד לאזור הקילומטר ה-101 בכביש קהיר–סואץ, שם שהתה קרוב לחצי שנה. בקרבות מלחמת יום הכיפורים איבד הפלס"ר שבעה מלוחמיו, בהם מפקד הפלוגה רב-סרן נחום שמר. לאחר הסדר הביניים והנסיגה מהגדה המערבית של התעלה, פרס הפלס"ר רשת תצפות ארוכות טווח באזור מחנה טסה, כשהוא מתוגבר בפלס"רי מילואים. בסוף שנת 1974 פורק גם פלס"ר זה.

 הלחימה בלבנון 
היחידה הוקמה שוב על ידי יוצאי מחלקות סיור מגדודי החי"ר תחת השם פלס"ר 401 (מילואים) בשנת 1992, וזאת כדי לתת מענה לצורך הצה"לי ביצירת נתיב התקדמות של כלים כבדים ומגושמים (דוגמת טנקים) אל תוך שטחי אויב ולצורך תצפיות וטיווח ארטילרי של מטרות בשטחים עוינים.

 האינתיפאדה השנייה 
באפריל 2002 השתתפה היחידה בכיבוש המוקטעה ברמאללה כחלק ממבצע חומת מגן במסגרת שיתוף פעולה עם חטיבת גולני. כמה מפעולות היחידה היחידות שזכו לפרסום היו תפיסתם של רוצחי השר רחבעם זאבי ביריחו, תפיסתו של מרואן ברגותי (ראש התנזים) ולקיחת חלק במבצע הבאת ביכורים. במרץ 2003 הרגו חיילי היחידה 5 מחבלים בכפר טמון שהיו בדרכם לביצוע פיגוע באחד מישובי בקעת הירדן. על פעולה זו קיבלה היחידה אות הוקרה מהרמטכ"ל משה (בוגי) יעלון.
ממוזער|250x250px|פלס"ר 401 בדרך לרצועת עזה בצוק איתן 2014

 מלחמת לבנון השנייה 
במלחמת לבנון השנייה ביצעה היחידה, בפיקוד מפקדה היוצא, רס"ן שלומי צן, ומפקדה הנכנס, רס"ן יוסי פנסו, יוצא חטיבת גולני, מספר רב של פעילויות בעומק שטח האויב, ובכלל זה מארבי תצפית ארוכי טווח שכללו שהייה בשטח מעל למאה שעות, וכן פשיטות על כפרים בשליטת החזבאללה. במהלך הקרב בסלוקי חילצו לוחמי הפלס"ר את הפצועים של גדוד 9 מתוך הטנקים וסייעו לחילוץ הנפגעים של חטיבת הנח"ל. לאחר המלחמה קיבלו חמישה מלוחמי היחידה צל"שים על פועלם במהלכה, ובהם סמ"ר איתי שטיינברגר, שנפל בקרב בע'נדוריה בגזרה המזרחית, בעודו רץ לחלץ פצועים תחת אש, ויותם שש, מפקד צוות בסיירת, אשר קיבל את צל"ש הרמטכ"ל.

 מבצע עופרת יצוקה 
במבצע עופרת יצוקה ביצעה הפלס"ר, בפיקוד רס"ן ארז טל, תצפיות מקדימות לזיהוי מטרות בעבור כוחות חטיבה 401, וניתבה את כוחות החטיבה ליעדיה. כמו כן ביצעה הפלס"ר פשיטות על מעבדות נפץ ברצועת עזה.
ממוזער|250x250px|פלס"ר 401 מתאמנים בדרום 2013
 מבצע צוק איתן 
במבצע צוק איתן פעלה היחידה יחד עם חטיבת הנח"ל בעומק מרחב בית חאנון ובית לאהיא, פשטה על בתי מחבלים וסרקה מנהרות בגזרתה.

 פלמ"ס (פלוגה מסייעת)
הפלוגה המסייעת בחיל השריון (מסייעת שריון) היא פלוגה שתפקידה לסייע לטנקים ולכוחות הלוחמים של חיל השריון בשדה הקרב באמצעות כוחות סיור, כוחות תצפית ואש מרגמות. בכל גדוד שריון ישנה פלוגה מסייעת.

בחטיבה 401 קיימות 3 מסייעות, אחת בכל גדוד.
 מסייעת נץ – גדוד 9
 מסייעת אלפא – גדוד 52
 מסייעת זאב – גדוד 46
המסייעת של השריון נסגרה והוחלפה בפחת"ק (פלוגות חשיפה תקיפה). פלוגות אלה הן בעלות ייעוד זהה לפלוגה המסייעת של חיל השריון, אך הן עוברות את הכשרתן בבסיסי ההכשרות של חיל הרגלים, ונשלחות לגדודי השריון "בהשאלה", כחלק משינוי כולל של הרמטכ"ל אביב כוכבי במחזור מרץ 2021.

 גדוד 601 

ממוזער|250px|דחפורים של גדוד 601 באימון חטיבתי

75px|ימין
ממוזער|לוחמי גדוד 601 במהלך קרב בעזה, מלחמת חרבות ברזל
גדוד אסף (601) הוא גדוד סדיר של חיל ההנדסה הקרבית המוכפף מבצעית לחטיבת השריון "עקבות הברזל" (401). הגדוד כולל פלוגות פלסים שנלחמים רגלית לצד כוחות היבשה ומתמחים בנושא החבלה והמטענים, לצד זאת מפעילים נגמ"שי הנדסה כבדים מדגם נמ"ר הנדסי, ופלוגת צמ"ה המפעילה דחפורי די-9 משוריינים, מחפרים ממוגנים, כלי צמ"ה ממוגנים אחרים ואמצעי גישור שונים. תפקיד הגדוד במלחמה הוא לסייע לכוחות השריון והחי"ר בלחימה בשטח בנוי ופתוח, ולפלס את הדרך לטנקי החטיבה דרך שדות מוקשים, תעלות נ"ט, סוללות עפר, זירות מטענים ועוד. כמו כן, הגדוד בונה עמדות ירי ועמדות מגנן לטנקים, וכן מחלץ טנקים וכלי רכב פגועים או תקועים בסיוע חיל החימוש.

 ארגון בוגרי 401 

אחדים מבוגרי חטיבה 401 הקימו בשנת 2012 ארגון בשם "ארגון בוגרי 401". מטרת ארגון הבוגרים היא קידום שיתופי פעולה עסקיים והתנדבותיים בין בוגרי החטיבה. הארגון מעניק מלגות והנחות לקורסי פסיכומטרי והשלמת בגרויות למשוחררי החטיבה הנזקקים לעזרה כלכלית. הארגון מחבר בין בוגרי החטיבה למטרות חיפוש עבודה, חניכה וליווי של בוגרי חטיבה צעירים על ידי בוגרי חטיבה ותיקים במסגרת פרויקט "אמץ בוגר" ותמיכה ביוזמות עסקיות של בוגרי חטיבה 401.

מפקדי החטיבה
שםתקופת כהונההערות אורי בר-און  10 ביוני 1967 – 21 באוקטובר 1968  מפקד החטיבה במלחמת ששת הימים, לימים ראש מטה פיקוד צפון ששון יצחקי  21 באוקטובר 1968 – 15 ביולי 1970 מפקד החטיבה במלחמת ההתשה. לימים ראש מטה פיקוד דרום, מפקד כח ששון במלחמת יום הכיפורים. דב תמרי  15 ביולי 1970 – אוגוסט 1972  לימים מפקד עוצבת עמוד האש אברהם רותם  אוגוסט 1972 – 19 ביולי 1973  לימים מפקד עוצבת סיני וראש מחלקת ההדרכה דן שומרון  19 ביולי 1973 – 1974  מפקד החטיבה במהלך מלחמת יום הכיפורים. לימים הרמטכ"ל ה-13 אהוד ברק  1974 – ספטמבר 1975  לימים הרמטכ"ל ה-14, שר הביטחון וראש הממשלה עמנואל סקל  ספטמבר 1975 – ינואר 1977  לימים מפקד מפקדת חילות השדה מנחם עינן ינואר 1977 – 1978  לימים ראש אג"א חגי רגב  1978–1979  לימים מזכיר צבאי לשר הביטחון יצחק רבין  1979–1981  לימים קשנ"ר זאב ליבנה  1981–1982  לימים מפקד פיקוד העורף ונספח צה"ל בארצות הברית עוזי לבצור  1982–1983  מפקד החטיבה במלחמת לבנון הראשונה. לימים נציב קבילות החיילים יצחק אשל  1983–1985 לימים מפקד עוצבת עמוד האש מוטי פז  1985–1986  לימים מפקד עוצבת אדום עוזי דיין 1988-1986  לימים סגן הרמטכ"ל שלמה ינאי 1990-1988  לימים אלוף פיקוד דרום, וראש אגף התכנון איל בן ראובן 1990–1991  לימים מפקד המכללות הצבאיות וחבר הכנסת אביגדור קליין  1991–1993  לימים קצין שריון ראשי אודי שני  1993–1994  לימים ראש אגף התקשוב אבי מזרחי  1994–1996  לימים מפקד פיקוד המרכז עוזי זגורי 1996–1998  אלי רייטר  1998–2000  לימים מפקד עוצבת געש גיא צור  2000– יוני 2002  לימים מפקד זרוע היבשה יעקב ברק יוני 2002 – מרץ 2004 לימים מפקד זרוע היבשה וראש אט"ל מוטי כידור  מרץ 2004 – אוקטובר 2006  מפקד החטיבה במהלך מלחמת לבנון השנייה יצחק תורג'מן  אוקטובר 2006 – מרץ 2008  לימים ראש אט"ל יגאל סלוביק  מרץ 2008 – מרץ 2010  לימים ראש חטיבת כוח האדם בזרוע היבשה עינב שלו  מרץ 2010 – יולי 2012  לימים ראש חטיבת היבשה בזרוע היבשה סער צור  יולי 2012 – אוגוסט 2014  מפקד החטיבה במבצע צוק איתן, לימים מפקד מערך התמרון והגיס הצפוני יאיר וולנסקי  אוגוסט 2014 – יולי 2016  לימים מבקר מערכת הביטחון אוהד נג'מה  יולי 2016 – אוגוסט 2018  לימים קצין שריון ראשי דודו סונגו  אוגוסט 2018 – יולי 2020  אוהד מאור  יולי 2020 – מאי 2022  לימים קצין שריון ראשי בני אהרון  מאי 2022 – 25 ביוני 2024  מפקדה הראשון של החטיבה במלחמת חרבות ברזל אחסאן דקסה  25 ביוני 2024 – 20 באוקטובר 2024  מפקדה השני של החטיבה במלחמת חרבות ברזל.נהרג בקרב בג'באליה.מאיר בידרמן20 באוקטובר 2024 - מכהןמפקדה השלישי של החטיבה במלחמת חרבות ברזל. מונה בעקבות נפילתו של אחסאן דקסה

 טנקים ששירתו בחטיבה לאורך השנים 

לקריאה נוספת
 משה גבעתי, בדרך המדבר והאש – תולדות גדוד 9, תל אביב: הוצאת 'מערכות' ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"נד – 1994.
 אלישיב שמשי, נוע כבר, לכל הרוחות!, הוצאת מודן, 2011, פרק חמישי: מהירות בהבנת שדה הקרב, חטיבת שריון 401 בקרבות הגנה בסיני 6–7 באוקטובר 1973, עמודים 85–102.
  (בערך: מלצר)


קישורים חיצוניים

  עמותת חטיבה 401 עקבות הברזל
 אתר גדוד 46 במלחמת יום הכיפורים
 מח"ט 401: "בזכות האמצעים ויכולות הטנק יכולים להגיע יותר עמוק ומהר", אתר יד לשריון, 5 בפברואר 2013

 פלס"רי השריון באתר יחידה – אתר יחידות צה"ל



  המנון חטיבה 401 באתר יוטיוב
 אתר האינטרנט של בוגרי החטיבה – ארגון בוגרי 401.


 אתר האינטרנט של גדוד 46 במלחמת יום כיפור

 יהודה בריל, גדוד 79 מחטיבה 401 במלחמת ההתשה, 2017, באתר יד לשריון








 גדוד 52 במלחמת יום כיפור, באתר 'חטיבה 14', 16 במרץ 2017

 גדוד 601 הנדסה קרבית "אסף"
 אבן מספר 10: גדוד אסף 601, באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית
 גדוד אסף 601, באתר עמותת חיל ההנדסה הקרבית
 גדוד אסף, באתר יד לשריון

 הערות שוליים 

*
401
קטגוריה:עוצבת סיני
קטגוריה:עוצבת הפלדה
קטגוריה:פיקוד הדרום