יום ירושלים

יום ירושלים הוא יום חג לאומי הנחגג בישראל בכ"ח באייר לציון איחוד העיר ירושלים תחת ריבונות ישראלית בכ"ח באייר ה'תשכ"ז, לאחר הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים. היום נקבע על ידי הכנסת ב"חוק יום ירושלים". בנוסף לשמו הרשמי, יש המכנים אותו יום שחרור ירושלים, יום חרות ירושלים או יום איחוד ירושלים, מתוך תפיסה הרואה בכינון הריבונות הישראלית בעיר העתיקה ובמזרח ירושלים שחרור מעול כיבוש זר. השקפה זו קיבלה רוח גבית בחוק יסוד: ירושלים בירת ישראל.

ביום ירושלים נערכים טקסים חגיגיים בירושלים ומחוצה לה. האירוע הבולט ביותר הוא "ריקוד הדגלים" המתקיים ברחובות ירושלים, סביב חומות העיר העתיקה ובתוכה, ומסתיים ברחבת הכותל המערבי בעצרת תפילה חגיגית. במקביל נערכים טקסי זיכרון ממלכתיים לחללים שנלחמו בירושלים במלחמת ששת הימים.

באותו יום מצוין באופן ממלכתי גם יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל, בשל מסירות הנפש שהפגינו בכיסופיהם לציון.

תהליך מיסוד החג
250x250px|ממוזער|חגיגות יום ירושלים הראשון סמוך לכותל המערבי. עומד הרב הראשי לישראל הרב איסר יהודה אונטרמן, ומאחוריו הרב משה צבי נריה, שני מימין זבולון המר, ולידו אליעזר שפר

בראש חודש סיון ה'תשכ"ז, יומיים לאחר סיום הקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים, החליטה מועצת הרבנות הראשית לקיים בשבת הסמוכה תפילת הודיה חגיגית, ולדון בקרוב ב. בי"א בכסלו ה'תשכ"ח (13 בדצמבר 1967), בכינוס רבני הפועל המזרחי, קראו הרבנים לרבנות הראשית לקבוע את כ"ח באייר כחג הודיה על שחרור ירושלים. בח' בטבת החליטה המועצה: .

בתחילת מרץ 1968 כינסה הרבנות הראשית כנס רבנים כדי לדון בצורה של יום ההודיה ובתפילה הראויה בו. הרב שלמה יוסף זוין הציע לומר הלל בלי ברכה; הרב טכורש והרב שאול ישראלי הציעו לומר הלל בברכה. בכינוס דנו הרבנים גם בתאריך החגיגות. כמה רבנים ציינו ששני ימי חג בחודש אייר הם עומס גדול מדי, והרב משה לוין הציע להעביר את יום העצמאות לכ"ח באייר.

ב-12 במאי 1968 קבעה הממשלה את כ"ח באייר כיום חגה של ירושלים. באותה שנה ביקשו צעירי המפד"ל לערוך לכבוד יום ירושלים הראשון עצרת גדולה ברחבת הכותל המערבי, אך נתקלו בהתנגדות של הממשלה. בסופו של דבר העצרת התקיימה בסמוך לעיר העתיקה, בהשתתפות הרב הראשי לישראל, איסר יהודה אונטרמן, ומשתתפים רבים.

השם "יום ירושלים" שאול ממזמור תהילים קל"ז ("על נהרות בבל"), שם הוא מופיע בהקשר הפוך, ככינוי ליום שבו חרבה העיר: .

חוק יום ירושלים
בשנת 1998 העניקה הכנסת למועד זה מעמד בחקיקה, באמצעות , ה'תשנ"ח-1998, שנחקק על פי הצעת החוק של חבר הכנסת חנן פורת (מפד"ל). בדברי ההסבר להצעה נאמר:

רעיון דומה של קביעת היום בחוק העלה כבר בשנת 1979 עו"ד שמואל להיס, מנכ"ל הסוכנות היהודית, בפני ההנהלה הציונית.

תקנת החג על ידי הרבנות הראשית

בבתי הכנסת הדתיים לאומיים נחגג היום באמירת הלל. בקרב היהדות החרדית היו דעות שונות בעניין. כיום היום אינו מצוין ברוב הקהילות החרדיות. הרב מאיר מאזוז הציע כפשרה לומר את תפילת נשמת כל חי במקום הלל.

בישיבות מועצת הרבנות הראשית מי"ז באדר תשכ"ח (17 במרץ 1968) הוחלט לקבל את הצעתו של הרב איסר יהודה אונטרמן שבה נאמר:
, וכן: 

כאשר חל כ"ח באייר ביום שישי, מוקדמים הטקסים ליום חמישי, כ"ז באייר, כדי להימנע מחילול שבת, אבל החלק הדתי של היום (אמירת ההלל ומזמורי התודה) ממשיך להיערך ביום שישי, כ"ח באייר. כמו כן, לפי החלטת הרבנות הראשית משנת 2012 (ה'תשע"ב), כאשר כ"ח באייר חל ביום ראשון נדחים האירועים ממוצאי שבת למחרת היום.

ע"פ כמה יוזמות פרטיות נכתבו גרסאות מיוחדות לתפילת על הנסים עבור יום זה, אך אף אחת מהן לא התקבלה בציבור הרחב. יש אישים שטענו שיש לחגוג את החג שישה ימים ביניהם חגי בן ארצי, אשר ייחד את ספרו "מגילת מלחמת ששת הימים" לקריאה בששת ימי החג. גם יוזמה פרטית זו לא התקבלה בציבור.

אירועי החג
ממוזער|250x250px|הרב צבי יהודה הכהן קוק ביום ירושלים תשמ"א (1981) בישיבת מרכז הרב עם הרב שלמה גורן והרב אברהם שפירא (משמאל לימין)

בעבר, יום או יומיים לפני החג התקיימה מדי שנה צעדה גדולה תחת הכותרת "ההתיישבות מצדיעה לירושלים" ובה השתתפו אלפי צועדים, רובם אנשי ההתיישבות העובדת והחינוך ההתיישבותי.שמאל|ממוזער|250px| ראש ישיבת מרכז הרב הרב יעקב שפירא עם ראש הממשלה בנימין נתניהו בטקס יום ירושלים, תשע"ה
250px|ממוזער|שמאל|העצרת הממלכתית לציון יום ירושלים יוני 2024

ביום ירושלים מתקיימת מדי שנה עצרת הודיה גדולה בישיבת מרכז הרב, בהשתתפות רבנים רבים מחוגי הציבור הדתי לאומי ואישי ציבור. פעמים רבות מגיעים הרבנים הראשיים לישראל, נשיא המדינה, ראש הממשלה, שרים, ראש עיריית ירושלים, חברי כנסת והרמטכ"ל לעצרת זו. בעבר התקיימה עצרת זו בליל יום ירושלים ולאחר חצות הלילה התקיימה צעדה מהישיבה אל הכותל המערבי. כיום, העצרת מתקיימת ביום ירושלים אחר הצהריים, העצרת מתחילה סמוך לשקיעה ונמשכת אל תוך הלילה. בשנים בהם יום ירושלים חל ביום שישי, העצרת מתקיימת בליל יום ירושלים, כבעבר.

החל משנת 2011 מתקיימת תפילת שחרית בכותל המערבי בהשתתפות אלפים רבים מבחורי הישיבות הגבוהות, ישיבות ההסדר, ישיבות קטנות וישיבות תיכוניות מהציונות הדתית. את התפילה יזם וארגן הרב אלישע אבינר. בדרך כלל משתתפים גם רבים מרבני הציונות הדתית והרבנים הראשיים לישראל.

250x250px|ממוזער|עצרת תפילה ברחבת הכותל בסיום ריקוד הדגלים
האירוע המרכזי של היום הוא ריקוד דגלים, שמתקיים בשעות אחר הצהריים. במהלך אירוע זה, מגיעים לירושלים עשרות אלפי אנשים, רובם בני נוער מן הציונות הדתית. החוגגים מקיימים תהלוכה גדולה מלווה בשירים, ריקודים ודגלים. התהלוכה יוצאת ממרכז העיר (גן סאקר וגן העצמאות), נכנסת אל העיר העתיקה משעריה ומסתיימת בכותל המערבי לתפילה המונית.

אירועי היום כוללים טקס ממלכתי בגבעת התחמושת, שהייתה מאתרי הלחימה הקשים בקרבות בירושלים. עיריית ירושלים עורכת ביום זה את טקס חלוקת אותות יקיר ירושלים. עוד מתקיימים בבירה סיורים, הופעות ותערוכות.

האגודה החרדית "קדושת ציון" מקיימת ביום זה או בסמוך לו את הוועידה השנתית שלה, שבו היא עוסקת בחזונה ובתכנון פעילותה. באירוע משתתפים מאות חרדים, בהם רבנים ואישי ציבור.

תמיכה והתנגדות פוליטית
ממוזער|250x250 פיקסלים|ממשלת ישראל השלושים ושבע בישיבה מיוחדת לכבוד יום ירושלים במנהרות הכותל, 2023
ביום ירושלים ה'תשנ"ב (1992) נחתמה אמנת ירושלים, הצהרת אמונים של מדינת ישראל לעיר, במשכן הנשיא.

ביום ירושלים ה'תשנ"ה (1995) בטקס בגבעת התחמושת, ראש הממשלה יצחק רבין, הרמטכ"ל במלחמת ששת הימים, הביע אמונים לירושלים מאוחדת, בהצהרה שבאה כתגובה לטענות הימין על כך שתוכנית אוסלו תביא לחלוקת ירושלים ושסלילת כביש 1 בחלקו הטבעתי לאורך קו התפר ובין מזרח העיר למערבה, היא למעשה הצהרת כוונות של הממשלה לקבוע שם את הגבול.
ממוזער|חוגגים ליד שער שכם, יום ירושלים תשפ"ה
חלק מהשמאל ומהציבור הערבי במדינת ישראל רואים ביום ירושלים יום המציין את כיבושם של יהודה והשומרון וחבל עזה, על הכוחנות הכרוכה בכך לדעתם. בשנת 2014 הגישה סיעת מרצ הצעת חוק לביטול חוק יום ירושלים. כמו כן ישנה התנגדות לריקוד הדגלים עקב גילויי אלימות וגזענות במצעד, וקיימת מחלוקת על עצם קיומו ועל נתיב מסלולו.

ביום ירושלים ה'תשפ"א (10 במאי 2021) במהלך ריקוד הדגלים, שיגר ארגון הטרור חמאס כעשר רקטות לאזור ירושלים מרצועת עזה. הדבר הוביל לפתיחת מבצע שומר החומות, וכן לדחיית חגיגות צעדת הדגלים בעיר העתיקה ליום ה-15 ביוני 2021-ה' בתמוז ה'תשפ"א יום השלישי בשבוע, שאכן נחגג בשנית בתהלוכה גדולה.

הציבור העיקרי החוגג את יום ירושלים הוא בני הציונות הדתית. רבים מהם אומרים הלל ביום זה, בדומה ליום העצמאות.

 מחוות מדיניות לכבוד יום ירושלים
לכבוד יום ירושלים ה-50 (ה'תשע"ז, 2017) הכיר הפרלמנט הצ'כי בירושלים כבירתה של מדינת ישראל.

לקראת יום ירושלים ה-51 (ה'תשע"ח, 2018) נשיא פרגוואי הוראסיו קארטס הודיע שבכוונתו להעביר את שגרירות פרגוואי לירושלים עד סוף כהונת ממשלתו. הנשיא ופמלייתו הגיעו לישראל לטקס חנוכת השגרירות בירושלים ואז התקיים הטקס הרשמי לקביעת השגרירות בעיר.

ב-25 במאי 2018 כ"ח באייר ה'תשע"ח אישרה כנסת ישראל, ביוזמת שר התיירות יריב לוין את פרויקט הרכבל בירושלים, שמתעתד להיות הרכבל לכותל ועתיד לעבור בחלקיה התיירותים של ירושלים.

לקראת יום ירושלים ה-56 (ה'תשפ"ג, 2023) ב-31 במאי 2023 הוחלט בפרלמנט הקנדי של קנדה לרגל חגיגות יום השנה ה-56 לאיחודה מחדש של ירושלים, שארגון בעלות הברית של ישראל בפרלמנט הקנדי (CPIAC) יארח את אירוע יום ירושלים לראשונה בתולדות קנדה באמריקה. חברי הפרלמנט, המגיעים ממגוון מפלגות פוליטיות, צורפו למנהיגים יהודים ונוצרים בפרלמנט וציינו ביום ירושלים את אירוע מיוחד זה, בהשתתפות השר עמיחי שיקלי שהצטרף לשדולת בעלות הברית של ישראל בפרלמנט הקנדי לרגל החגיגה בהכרתם והכרזתם; כי ״ירושלים היא בירת ישראל, מזה 3000 שנה״.

 יום הזיכרון לנספים בעליית יהודי אתיופיה 
250px|ממוזער|ראש הממשלה בנימין נתניהו נושא דברים בטקס הזיכרון בירושלים לצד כהני ביתא ישראל, 1998.

עדת ביתא ישראל מעולי אתיופיה נוהגים לקיים ביום ירושלים טקס לזכרם של יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לארץ ישראל וזאת בשל הסיסמה שלוותה את עלייתם ל"ירושלים". בשנת 2004 החליטה ממשלת ישראל להפוך טקס זה לטקס ממלכתי המתקיים באתר ההנצחה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל בהר הרצל.

מאז הפיכת הטקס לממלכתי, שותפו אף יהודי הפלשמורה, שעלו אחרי מבצע שלמה והתגיירו, אף על פי שכקבוצה אינם משתתפים בחג הסיגד הנחוג בערב ראש חודש כסלו בטיילת ארמון הנציב מול הר הבית.

ראו גם
 יום ירושלים (איראן)

לקריאה נוספת
 פרופ' נחום רקובר, הלכות יום העצמאות ויום ירושלים, ירושלים תשמ"ה.
 הרב אורי בצלאל פישר, הלכות יום העצמאות ויום ירושלים: מעבדות לחירות, ממוות לחיים, מחושך לאור גדול, ראשון לציון תשס"ח.
 ד"ר חגי בן ארצי, מגילת ששת הימים: ליום ירושלים ולששת ימי הישועה, ירושלים תשע"ד.

קישורים חיצוניים

 חוק יום ירושלים באתר הכנסת.
 הסרט המרכזי - יובל לשחרור יום ירושלים.
 יום ירושלים, באתר "ישיבה"
 ירושלים באתר הספרייה הלאומית
 הרב שי הירש (עורך), המחזיר שכינתו לציון א-ג: מבט תורני על מלחמת ששת הימים ויום ירושלים, ירושלים תשע"ז
ירושלים: פריטי מקור ומשאבי הוראה, באתר החינוך של הספרייה הלאומית

 פיוטים ליום ירושלים מתוך הזמנה לפיוט.
 מאגר שירי יום ירושלים






הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: מועדים לאומיים
קטגוריה:חגי ישראל ומועדיו
קטגוריה:אירועים בחודש אייר