פוגרום

פוגרומים (ברוסית: Погром, מילולית: השמדה, הרס, ריסוק – ביחיד: פוגרום), או פרעות, הן פעולות אלימות קבוצתיות נגד מיעוט אתני או דתי, מובלת בידי ההמון הזועם (ולעיתים אף בעידוד המשטר השולט), במטרה להביא לפגיעה חסרת הבחנה בנפש או ברכוש של הקבוצה הנפגעת ולגרום למנוסתם. במונח נעשה שימוש נרחב לתיאור התנכלויות המוניות רחבות היקף ובעיקר נגד יהודים כקבוצת מיעוט שונה וזרה במזרח אירופה, על ידי קבוצות מאורגנות או ספונטניות. פעולות אלו נבעו מעידוד ציבורי של רעיונות אנטישמיים, וזכו לעיתים קרובות בעידוד מידי השלטונות והמשטרים. המילה נעשתה נפוצה במשמעות זו לאחר הפוגרומים שבוצעו בדרום האימפריה הרוסית בשנים 1881–1884 (הסופות בנגב), ופרעות קישינב שנעשו בבסרביה בשנים 1903–1905 (פוגרומי חג הפסחא הנוצרי).

250px|ממוזער|שמאל|אחרי הפוגרום, ציור מאת מאוריצי מינקובסקי
תופעות היסטוריות מקדימות
רדיפות יהודים בצורה מובחנת משאר העמים התחילו סמוך למאה ה-4, בעקבות הכרזתה של הנצרות כדת הרשמית של האימפריה הרומית. בימי הביניים באירופה המערבית הן התגברו והתחוללו בהיקפים נרחבים בתקופת מסעי הצלב, כאשר הצלבנים, בדרך ל"שחרור" ארץ הקודש מידי המוסלמים (הסרצנים, בפי הנוצרים), פגעו ואף הכחידו קהילות יהודיות רבות.

במאה ה-20 התחוללו פוגרומים בקהילות יהודיות לפני השואה ובתחילתה. בין הבולטים הם: ליל הבדולח שנערך בלילה שבין 9 ל-10 בנובמבר 1938 (ט"ז בחשוון תרצ"ט), בכל רחבי הרייך השלישי (גרמניה ואוסטריה); פוגרום פשיטיק במרץ 1936 נגד הקהילה היהודית בעיירה פשיטיק שבמזרח פולין; פרעות דורוחוי – פוגרום שערכו יחידות צבא רומניות ביהודי העיירה דורוחוי (Dorohoi) שברומניה, ביום 1 ביולי 1940.

ליאו מוצקין, מראשי התנועה הציונית, אמר בשנת 1926: "מי שלא ראה בעיניו את הפרעות לא יידע מה טיבו של פוגרום. אני עברתי כל זאת, בילדותי, ולעולם לא אשכח את הזוועה שבדבר, עד יום מותי".

את הפוגרומים לאורך אלף השנים האחרונות ניתן לחלק לתקופות שונות בהיסטוריה, ולפי אזורים גאוגרפים, הפוגרומים נקראו בשמות שונים. בתחילת שנות ה-1000 הראשון הם נקראו "גזרות", ונמשכו גם לאחר תקופות מסעי הצלב השונות על-ידי צלבנים ומיסיונרים. בימי הביניים, נלוו בדרך כלל ל"גירוש היהודים" פוגרום או טבח ביהודים, המרת דתם בכפייה (ראו האנוסים, אנוסי משהד) לנצרות או לאסלאם, באימפריה הרוסית הם גם נקראו "פרעות". הפוגרומים בארץ ישראל נקראו "המאורעות", ולפעמים נקראו "טבח". כמו כן פרצו פוגרומים בעקבות עלילות דם אנטישמיות רבות מספור.

מבין הפוגרומים שהתבצעו כנגד יהודים
 ברחבי העולם 
שםמיקום תאריך  תוצאותטבח ביהודי פאס ב-1033  העיר פאס, מרוקו  1033 הרג המוני של כ-6,000 יהודים, הפקיעו את הרכוש היהודי, ולקחו לעצמם נשים יהודיות רבות.פרעות גרנדה ב-1066גרנדה, אל-אנדלוס, הכיבוש המוסלמי של ספרד1066רציחתם של כ-4,000 יהודים בעיקר על-ידי האוכלוסייה המוסלמית של העיר. גזירות תתנ"ו  עמק הריין שבין גרמניה לצרפת של ימינו  1096  כ-12,000 יהודים הרוגים. טבח יורק  יורק, אנגליה 1190 מעל ל-500 הרוגים יהודים, לרבות אלו שנרצחו לאחר שסירבו להתנצר. חורבן והרס בקרב רוב הקהילות בצפון אנגליה. גזירת הרועים  ספרד וצרפת  1320  הוחרבו 120 קהילות בצרפת ובספרד.פוגורמים במוות השחור -  פרעות ק"ח וק"ט גרמניה, צרפת, שווייץ1348-1349אלפי יהודים נרצחו על רקע עלילות דם על הרעלת בארות.   6,000 נרצחו במייניץ, 2000 בשרטסבורג, רצח כל יהדות פרנפורט. נחרבו חלק גדול מהקהילות היהודיות במערב אירופה. נדידה מאימת הרציחות יצרה את הבסיס לקהילות מזרח אירופה, בעיקר פולין.  גזירות קנ"א  ספרד  1391  עד 1414 בפוגרום מתו יותר מ-400 יהודים בברצלונה ויהודים התנצרו בכפייה.טבח ביהודי פאס ב-1465  העיר פאס, מרוקו  1465מהקהילה היהודית בעיר, שמנתה כנראה מספר אלפי נפשות, שרדו 11 יהודים בלבד (6 נשים ו-5 גברים) גזרות ת"ח ת"ט  פולין 1648  נרצחו מעל 20,000 יהודים, ונשרפו ונחרבו כשליש מהקהילות היהודיות בפולין ואוקראינה.גירוש מוזעתימן1679אלפים מיהודי תימן נהרגו במסעם הקשה והארוך למדבריות המדינה הצחיחות שאליהן גורשו בידי מוסלמים.טבח אומןהעיר אומן, האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה)1768נרצחו כ-30,000 יהודים. פרעות "הפ-הפ"  גרמניה  1819  17 יהודים התאבדו. הסופות בנגב  האימפריה הרוסית  1881–1882  פרעות קישינב  האימפריה הרוסית (כיום במולדובה)  1903  49 יהודים נרצחו, מאות נפצעו, ואלפי בתים וחנויות נשדדו ונהרסו. בפוגרום זה באה לידי ביטוי אכזריות יוצאת דופן בעוצמתה מצד הפורעים. הם התעללו בקורבנותיהם ועינו אותם קשות. פרעות "המאות השחורות"  האימפריה הרוסית  1905  מאות יהודים נרצחו וכחמישים עיירות נפגעו. פוגרומי אודסה  האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה)  1906  בין 300 ל-1,000 יהודים נרצחו, אלפי פצועים, וכ-40,000 יהודים איבדו פרנסתם. התריתל  פאס, מרוקו  17–19 באפריל 1912  51 יהודים נהרגו מהם 18 נשים ו-10 ילדים. מספר הפצועים קשה עמד על 72 איש. במהלך הפרעות נמלטו 12,000 היהודים תושבי המלאח לאזורים בטוחים שהוקצו להם על ידי הממשל הצרפתי. פרעות פטליורה  אוקראינה  1919  נרצחו עשרות אלפי יהודים. ליל הבדולח  גרמניה  ליל 9–10 בנובמבר 1938  במהלך השואה, נרצחו בין 400 ל-2,000 איש. נהרסו כ-8,000 חנויות ו-1,406 בתי כנסת. פרעות יאשי  רומניה  יוני 1941  לפחות 14,850 קורבנות בקרב יהדות רומניה, בטרם סיום מלחמת העולם השנייה. הפרהוד  בגדאד, עיראק  1–2 ביוני 1941  נרצחו 179 בקרב יהדות עיראק, 2,118 נפצעו, 242 ילדים נהפכו ליתומים, ורכושם של כ-50,000 יהודים נבזז על-ידי ערבים מוסלמים. הפוגרומים בלבוב  פולין (כיום באוקראינה)  יוני–יולי 1941  כ-6,000 יהודים נרצחו.פרעות טריפולי (1945)טריפולי, לובנובמבר 1945140 יהודים נרצחו. פוגרום קיילצה  פולין 4 ביולי 1946  נרצחו 42 מתוך 163 היהודים ניצולי השואה ששהו בעיר, וכ-80 נפצעו.

 בארץ ישראל ובמדינת ישראל 
שם תאריך  תוצאותמרד הפלאחים  1834 במהלך המרד ערכו המורדים פרעות באוכלוסייה היהודית בארץ ישראל שכללו מעשי רצח, שוד ואונס נשים יהודיות.ההתקפה על פתח תקווה1886ההתקפה הערבית המאורגנת הראשונה על יישוב יהודי בארץ ישראל.מאורעות תר"פ1920גל התקפות של ערבים על היישוב היהודי בגליל (מאורעות תל חי), ועל שכונות יהודיות בירושלים, שאירעו בסתיו ובאביב של שנת תר"פ, 1919–1920.מאורעות תרפ"א1921סדרה של מעשי רצח, אלימות, ואונס נשים יהודיות, שוד וביזת רכושם, בידי פורעים ערבים מוסלמים, במהלכם נרצחו 47 יהודים ונפצעו מל ל-140 נפשות.1921 מאורעות ב' בנובמבר תרפ"ב1921במאורעות נהרגו חמישה יהודים וערבי אחד. המאורעות נחשבים למבחן ראשון מוצלח של ארגון "ההגנה".מאורעות תרפ"ט1929סדרה של פרעות אלימות, מעשי טרור ורצח מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ ישראל, בהן נרצחו 133 יהודים, נאנסו מאות נשים יהודיות ו־339 נפצעו, ויישובים וקהילות ברחבי ארץ ישראל ננטשו ונחרבו; הבולט בהם בחברון, בה אירע טבח.מאורעות תרצ"ו–תרצ"ט1936–1939מעל ל-400 יהודים נרצחו, מאות נשים יהודיות נאנסו, קהילות יהודיות ויישובים קטנים נחרבו, גלו או פונו, בעיקר באזורי ספר ובערים עתיקות, בעקבות ההתקפות עליהן במהלך "המרד הערבי הגדול".טבח שבעה באוקטובר7 באוקטובר 2023מבוקר עד ערב, כ-1,145 אזרחים ישראלים וישראליות (וכן מספר עובדים זרים), נורו, נשחטו, עונו, נשרפו עם בתיהם ומשפחותיהם, ילדיהם ותינוקותיהם מול עיניהם ואף תועדו בווידאו והופצו ברשתות החברתיות בשידור חי. כ-3,300 נפצעו בדרגות שונות ו-253 נחטפו לרצועת עזה, על-ידי אלפי מחבלים של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני – בסדרת מעשי רצח, ביזה, לרבות הרס שיטתי וחבלה במבנים ישראלים ובבסיסי צה"ל, יחד עם הרס וביזה בקיבוצים, במושבים, בערים וביישובים יהודים אחרים, ואונס המוני ומכוון כנגד נערות ונשים יהודיות.

ראו גם
 אנטישמיות מוסלמית, אנטישמיות בעולם הערבי
 עלילת דם, אנטישמיות נוצרית
 אבלות (יהדות), תשעה באב
 אלימות נגד יהודים במרכז אירופה ובמזרחה, 1944–1946
 אלימות נגד יהודים בפולין, 1944–1946
 אלימות נגד יהודים בצ'כוסלובקיה, 1918–1920
 השואה
 טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (במערב-גרמניה; 1972)
 מלחמת חרבות ברזל
 אלימות מינית בטבח שבעה באוקטובר
 "זעקות ואז שתיקה"
Slavery in 21st-century jihadism 

לקריאה נוספת
 דב וולחונסקי, פוגרום-הפתיחה של המאה הכ’: הפוגרום בקישינב 1903, שרשיו ותולדותיו, העבר, כ', ה'תשל"ג, עמ' 176–194.
 דניאל בלטמן, פוגרום קיילצה – אנטישמיות פולנית או תוצאה של מאבק פוליטי?, בשביל הזיכרון, 1, ה'תשנ"ו, עמ' 4–8.
 עוזי אלידע, "העיתונות העברית לנוכח פוגרום: 1920–1929", קשר, מס' 61, חורף 2023–2024, עמ׳ 55–90.

קישורים חיצוניים





הערות שוליים

*)
קטגוריה:אנטישמיות
קטגוריה:יהדות מזרח אירופה