במדבר

ספר בְּמִדְבַּר הוא הספר הרביעי מבין חמשת חומשי התורה. הספר מכיל 36 פרקים, 32 סדרים, 92 פרשיות פתוחות ו-66 סתומות.

כעדותו של הירונימוס כונה הספר בתקופתו בשם: "וַיְַדבֵּר" ושם זה מצוי גם בלשון רש"י בתלמוד מסכת סנהדרין דך פו עמוד א' ד"ה: 'סתם ספרי' ובימי הביניים של אברהם אבן עזרא, במסורת חז"ל מצוי הוא בשם "חומש פקודים", וזאת מכיוון שמופיעים בו שני מִפקדים של בני ישראל וכן עוד מפקד נפרד לשבט הלוי. מכאן גם באו השמות הלועזיים Ἀριθμοί בתרגום השבעים ו-Numeri בוולגטה (כלומר "מספרים", וכן באנגלית: Book of Numbers).
ספר במדבר עוסק בנדידת בני ישראל במדבר, תקופה של כ-40 שנה, בין היציאה ממצרים עד לכניסה לארץ ישראל, ולמעשה מתמקד רק בתחילת התקופה הזו ובסופה.

תוכן הספר
פרקים א'-י'
עם הספרים שמות וויקרא מסתיים התהליך הארוך של יציאת מצרים, קבלת התורה ובניית המשכן.

העם מוכן אם כן לצאת לנדודיו.

ספר במדבר מתחיל בתיאור ההכנות למסע בארבעה חלקים: הכנת העם למסע, עבודת הלויים, דינים מיוחדים והיציאה למסע.

 מחנה ישראל ( – ): הספר מתחיל בציווי ה' לספור את עם ישראל בתחילת המסע במדבר. לאחר המפקד מתואר סדר המחנה בהפסקות שבין מסע למסע: במרכז המשכן, סביבו הכהנים והלויים, ומסביבם שאר עם ישראל חונה בארבעה דגלים בארבעת צדדי המחנה - שלשה שבטים בכל דגל.

 הלויים ( – ): לאחר מפקד הלויים מתוארת החלפת הבכורות בלויים (הבכורות היו אמורים מלכתחילה להיות עובדי-המשכן), ואחר כך תיאור עבודת הלויים בזמן המסע: בני קהת נושאים את כלי המשכן, בני גרשון את כלי הבד שבמשכן ושמעליו, ובני מררי את קרשי המשכן וכל הקשור אליהם.

 דינים מיוחדים ( – ): דין קרבן אשם, דין אישה סוטה, דיני הנזיר, ברכת הכהנים (הנאמרת עד היום בבתי הכנסת על ידי הכהנים), קרבנות נשיאי השבטים, טהרת הלויים ופסח שני.

 היציאה למסע במדבר ( – ): הענן קובע את דרכם של בני ישראל - מתי יסעו ומתי יחנו, וכן תרועת החצוצרות - בימי שלום ומלחמה, והיציאה עצמה למסע כאשר הארון בראש המחנה.

החלק הזה מסתיים בשירת "ויהי בנסוע הארון", מאת משה, שמוקפת באותיות נו"ן הפוכה לפניה ולאחריה - לכך הוצעו בגמרא ובפרשנים מספר הסברים.

פרקים י"א-י"ט
בפרקים אלו מתוארים אירועים רבים שהתרחשו במהלך המסע במדבר. האירועים המרכזיים הם חטאי בני ישראל במדבר כמו חטא המתאוננים בתבערה, חטא המתאווים בקברות התאוה, חטא המרגלים וקורח ועדתו.

 תלונות העם (): הפרק מתחיל בתיאור כעס ה' על תלונה של העם (חטא המתאוננים) בתבערה, וממשיך בתלונות העם ביחס לתנאי המסע וגעגועיהם למצרים (חטא המתאווים). בעקבות תלונה זו מתייאש משה מהעם, וה' מצרף אליו 70 זקנים כעזרה בהנהגה.

 צרעת מרים (): מרים מרכלת על משה יחד עם אהרן ("כי אישה כושית לקח..."). בעקבות זאת לוקה מרים בצרעת.

 חטא המרגלים ( – ): משה שולח 12 נציגים לרגל את הארץ. המרגלים עוברים בחלקיה הדרומיים ולוקחים מפירותיה. בשובם מתפתח ויכוח האם הארץ ניתנת לכיבוש, כשרק כלב בן יפונה ויהושע בן נון מנסים לשכנע את העם לעלות בכל-זאת. בעקבות ההיסוס נגזר שדור יוצאי מצרים יימחה ברובו במדבר, ורק אז תותר הכניסה לארץ. בעקבות זאת מנסים כמה לפרוץ את הדרך אל הארץ אך ניסיונם נכשל (חטא המעפילים) - העם פונה להמשך מסעיו במדבר.

 דינים שונים (): מנחות המוקרבות עם הקרבן: סולת, שמן ויין. קרבנות על חטאי ציבור או נציגיו. דינו של מחלל שבת - סיפור המקושש, ומצוות ציצית.

 מחלוקת קורח ועדתו ( – ): קורח ועדתו ערערו על הנהגתם של משה ואהרן. כמבחן יקטירו קורח ועדתו קטורת וגם אהרון. אש אכלה את מקטירי-הקטורת של קורח וכל אנשיו נבלעו באדמה. במבחן נוסף פרח מטהו של אהרון והעיד כי רק אהרן ובניו (שבט לוי) - ישמשו במשכן.

 דינים שונים ( – ): חלקם של הכהנים בקרבנות ובתבואה, תחת לקבל נחלה בארץ, ודיני פרה אדומה.

פרקים כ'-כ"ה
250px|ממוזער|שמאל|בלעם ואתונו, ציור מאת פייטר לסטמן. אוסף מוזיאון ישראל
חלק זה עוסק באירועים שאירעו על גבול ארץ ישראל אך לא קשורים ישירות לכניסה לארץ.

 מי מריבה (): לאחר מות מרים העם רב עם משה בגלל מחסור במים. ה' מצווה את משה לדבר אל הסלע שיוציא מים, ומשה מכה בסלע עד שיוצאים ממנו מים. מקרה זה מוזכר בהמשך כסיבה לעונשם של משה ואהרן שבעקבותיו לא יכנסו לארץ.

 מות אהרון הכהן (): מלך אדום מונע מישראל לעבור בארצו שסובבים את ארצו במקום להילחם בו. במהלך המסע מת אהרן ונקבר בהר ההר.

 נחש הנחושת (): משה מכין נחש מנחושת, על פי הוראת אלוהים, כדי להפסיק הרג בעם ישראל בעקבות מכת נחשים.

 מלחמת סיחון ():  מלך ערד נלחם בישראל, ובעקבות סירוב נוסף נלחם בהם סיחון מלך האמורי (ביהץ) ולאחר מכן בני ישראל כובשים את יעזר.

 מלחמת עוג ():  בני ישראל מתקרבים לכיוון הבשן, ובעקבות כך עוג מלך הבשן יוצא לקראתם למלחמה, ובני ישראל מנצחים אותו ומתיישבים בעריו.

 פרשת בלעם ( – ): בלק מלך מואב (אף היא ממלכה בעבר הירדן) מביא את בלעם, מכשף ונביא, לקלל את בני ישראל. בלעם מנסה את כוחו אך מפיו יוצאות ברכות במקום קללות.

 מעשה זמרי () לאחר שבלעם עוזב, שולחים המדינים את בנותיהם להחטיא את ישראל בזנות. כתוצאה מכך פורצת מגפה בקרב העם. פינחס, נכדו של אהרן הכהן, הורג את זמרי בן סלוא. עקב כך מובטח לו כי צאצאיו ישרתו ככהנים.

פרקים כ"ו-ל"ו
בפרקים אלו מפורטות ההכנות לכיבוש הארץ.

 סיום המסע (): בני ישראל מגיעים לערבות מואב ושם נעשה מפקד נוסף של עם ישראל, כולל שבט לוי.

 בנות צלפחד (): בנות צלפחד פונות אל משה בשאלה האם הן תוכלנה לרשת את הארץ, על אף שאביהן נפטר ללא צאצא זכר. עקבות פנייתן ציווה ה' את דיני הירושה, לפיהם בנות יורשות את אביהן כאשר אין לו בנים זכרים שירשו אותו.

 מינוי יהושע (): משה ממנה את יהושע בן נון למחליפו.

 דינים שונים ( – ): קרבנות התמיד, המועדים, ודיני הפרת נדרים.

 מלחמת מדין (): בני ישראל נוקמים במדין על שהחטיאו אותם בזנות. המלחמה הסתיימה בתבוסת מדין, הרג כלל הגברים, הרג מלכי מדין ושביית כל הנשים והילדים.

 פרשת בני גד ובני ראובן (): בני שבט גד ושבט ראובן מבקשים לקבל נחלה בעבר הירדן בערי סיחון ועוג מלך הבשן, שכבר הורישו בני ישראל, במקום להמתין לשלב חלוקת הארץ לכל השבטים יחד. משה שמע את דבריהם, ומתרצה לכך, אך מתנה שרק אם אכן יעברו את הירדן וילחמו יחד עם כל ישראל, עד סיום המלחמה, יוכלו לנחול את הערים בעבר הירדן, אך אם לא, אזי הם יקבלו חלק בארץ ישראל כפי הדין המקורי.

 רשימת התחנות (): משה מסכם את המסע בכותבו את רשימת תחנות-המסע.

 הכנה להתנחלות ( - ): הגדרת גבולות הארץ, החלוקה לנחלות והפרשת ערי המקלט.

חלוקת הספר לפרשיות
בספר במדבר 10 פרשיות ואלו הן:
 במדבר
 נשא
 בהעלותך
 שלח לך
 קורח
 חוקת
 בלק
 פינחס
 מטות
 מסעי

אולם לרוב קוראים את ספר במדבר במשך 9-8 שבתות, שכן לפי נוהגים שונים יש חיבור פרשיות שונות.

חוקת - בלק
בחוץ לארץ, בשנים שבהן יום טוב שני של שבועות חל בשבת, קוראים את פרשת חוקת יחד עם פרשת בלק.

לפי מנהג התימנים, גם בארץ ישראל מחברים פרשות אלו, במקום לחבר את פרשות מטות-מסעי. לדרדעים ישנו מנהג ייחודי ולפיו במקום לחבר את פרשת חקת עם בלק, מחלקים אותה לשניים ומחברים את חציה הראשון (עד ) לפרשת קרח, ואת חציה השני (משם ואילך) לפרשת בלק.
מטות - מסעי
בדרך כלל קוראים את פרשת מטות ביחד עם הפרשה שאחריה, פרשת מסעי, רק בשנים מעוברות, בשנים מסוג בשז וגכז (רק בארץ ישראל), ובשנים השג והחא (גם בחוץ לארץ) הן נפרדות, וממילא שנים בהן פרשת מטות ופרשת מסעי נקראות בנפרד גם בחו"ל הן נדירות.

ראו גם
ספר מלחמות ה' (מקרא) - הנזכר בספר במדבר

לקריאה נוספת
 אביה הכהן, פני אדם: על תורת האדם והעם בספר במדבר, ידיעות ספרים, תל אביב, תשע"ד.
 מייקל אייזנברג ממשל וכלכלה ישראליים, מהמסע במדבר למאה ה-21 - תובנות כלכליות-מודרניות של ספר במדבר הוצאת סלע מאיר 2022.

קישורים חיצוניים

 ספר במדבר להאזנה - בהקראת עומר פרנקל, באתר 929

 ספר במדבר באתר 929 - תנ"ך ביחד

 מרדכי כוגן, המפקד במדבר ומפקדים אחרים, בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך


 פרשות השבוע של ספר במדבר

הערות שוליים

*
קטגוריה:ספרי התורה
קטגוריה:הברית הישנה