ספר יצירה

ספר יצירה הוא חיבור עברי עתיק שנודעת לו משמעות רבה בעולם המיסטיקה והקבלה היהודי, וזכה לפירושים מגוונים על ידי גדולי חכמי היהדות לאורך הדורות, מהם פילוסופיים רציונליים ומהם מיסטיים, מיתיים ומאגיים. שפתו ואופיו של הספר ייחודיים כל-כך עד שאין לו מקבילה והוא נחשב במחקר לסוגה של ספר אחד.

את ייחוסו הקבלי-מיסטי וחשיבותו של הספר כעוסק בסודות הנסתרים של הקבלה, ניתן לראות בהגדרתו של הרמ"ק, אחד מבכירי מפרשיו:

 זמן ומחבר הספר 
 במסורת היהודית 
במסורת היהודית ישנן מסורות שונות בנוגע לשאלת מחבר הספר. ישנם המייחסים את חיבורו לאברהם אבינו (וכך מופיע ברוב המהדורות המודפסות של הספר), אך יש מסורת המייחסת את חיבור הספר לאדם הראשון, ולפיה אברהם אבינו רק העלה אותו על הכתב. מסורת יהודית אחרת מייחסת אותו לרבי עקיבא. רס"ג בסוף פירושו לספר יצירה אומר כי את עיקר הרעיון המחשבתי שבספר הבין אברהם אבינו, והוא נמסר בע"פ עד זמן כתיבת המשנה בערך, ובסביבות תקופה זו נכתב ספר יצירה.

 לפי המחקר האקדמי 
החוקרים חלוקים בדיעותיהם לגבי זמן חיבורו הראשוני של ספר יצירה. אין ספק שחלו בו שינויים לאורך הדורות. החוקר המקדים ביותר את זמנו של הספר הוא יהודה ליבס, שבספרו "תורת היצירה של ספר יצירה", טוען על פי ניתוח לשוני ששורשי ספר יצירה נעוצים עוד בשלהי תקופת בית שני – במאה הראשונה לספירה. בין היתר הוא נשען על תיעוד לכאורה מקיומו של ספר יצירה בתקופת התלמוד שהחל להיערך כמאתיים שנה לאחר החורבן. במסכת סנהדרין בתלמוד הבבלי מופיע סיפור שבו לכאורה מוזכר ספר יצירה: "רב חנינא ורב אושעיא הוו יתבי כל מעלי שבתא ועסקי בספר יצירה (בקטע הגניזה היחיד ובשני כתבי יד ישנים הגרסה היא "בהלכות יצירה") ומיברו להו עיגלא תילתא ואכלי ליה" (היו יושבים כל ערב שבת ועוסקים בספר יצירה ובוראים להם עגל משולש [=משובח] ואוכלים אותו). בנוסף, הוא טוען כי בספר מוקדש מקום מרכזי לבית המקדש, שנראה כי הוא עומד על מכונו, ואין תודעת משבר הנפוצה בספרות הבתר-חורבנית.

עם זאת, מרבית החוקרים מתארכים את זמן חיבורו הראשון לתקופה מאוחרת יותר. לדוגמה החוקר צחי וייס שיער כי הוא נערך בין שלהי המאה ה-6 לשלהי המאה ה-7 על ידי יהודים שהיו בעלי היכרות קרובה עם הנצרות הסורית.

 תוכנו וסגנונו 
הספר, שאורכו כאלפיים מילים, עוסק ביסודות שמהם נברא העולם. לשונו של החיבור היא עברית, תחבירה קצבי, ודרך הוראתה החלטית.

החיבור נפתח במילים: . שלושים ושתיים הדרכים הן עשר הספירות (הממוספרות מ-1 עד 10) ועשרים ושתיים אותיות האלפבית.

לפי הספר, באמצעות עשר הספירות וכ"ב אותיות האלפבית העברי, ברא האל את העולם, וכאשר גילה אברהם את הסוד הזה, הבין את יסודות האמונה, 'ועלתה בידו':

אין בספר התייחסויות למאורעות או לאישים (זולת אברהם אבינו בסופו), הוא אינו מאזכר מקורות מוקדמים יותר, והוא מביא את דבריו כהצגה שיטתית של תפיסת עולם לשונית נטולת הקשר. לאור זאת הוא מוגדר כסוגת ספר יחיד, ואינו מזוהה אפילו עם ספרות קבלית קדומה כגון ספרות ההיכלות אשר מרבה לדבר בנושא מבנה העולמות העליונים (והתחתונים), וכן מלאכים, שמותיהם ותפקידיהם, כך לדעת החוקר פטר היימן הגורס כי אין לקשור בין חיבורים אלו, הנוקטים בלשון ובשיטות מחשבה נבדלות.

 פירושים 
חכמי ישראל בדורות רבים עסקו בספר זה וכתבו עליו פירושים רבים, שעם הידועים שבהם נמנים רב סעדיה גאון, הרמב"ן, רבי יוסף בן שלום אשכנזי, רבי מאיר הלוי אבולעפיה, יצחק בן שלמה הישראלי או דונש בן תמים, ר' שבתאי דונולו, ר' יהודה בן ברזילי הברצלוני, ר' יצחק סגי נהור, ר' יצחק דמן עכו, הרמ"ק והגר"א. ר' יהודה הלוי מבאר בספר הכוזרי רבים מחלקי ספר יצירה.
פרופ' איתמר גרינולד טוען כי החיבור מורכב ביסודו משני חיבורים נבדלים, שהראשון שבהם עוסק בעשר הספירות, והשני בכ"ב אותיות האלפבית. הוא מבסס את דבריו על העובדה שבפרק הראשון של הספר (ברוב הנוסחים), אין אזכור לכ"ב האותיות (למעט קטע הפתיחה). לעומת זאת, בשאר פרקיו של הספר אין אזכורים לעשר הספירות.

יש הסוברים, כי ספר יצירה אינו טקסט מיסטי או מאגי ביסודו וכי פירושים ברוח זו ניתנו לו רק משלהי המאה ה-12 בפירושיהם של חסידי אשכנז וראשוני המקובלים. למרות הנחה זו בשנים האחרונות התגלו מספר עדויות שלפיהן זכה ספר יצירה לפירושים מיסטיים ומאגיים כבר במאה ה-10 לספירה.

מהדורות מוערות וביקורתיות

בשנת תשכ"ה (1965) הוציא לאור ר' בן ציון יאיר וינשטוק את "ספר יצירה השלם" מהדורה מוארת עם פירוש יוצר אור - ביאור מלוקט מכל פירושי הקדמונים, מהמקובלים והחסידים. מהדורה שנייה נדפסה בשנת תשמ"ג.

בשנת 1971 ההדיר איתמר גרינולד מהדורה ביקורתית של הספר.

בשנת 2008 הוציא לאור פטר היימן מהדורה מדעית עם תרגום לאנגלית שבה הוא מציע את הטקסט הקדום ביותר של 'ספר יצירה' שאפשר להציג, כלומר הטקסט המופיע בכתבי היד הקדומים ביותר, ובנפרד את התוספות והפירושים שנכללו מאוחר יותר בתוך הטקסט.

מאיר בר-אילן ערך מהדורת שחזור ופרסם אותה באופן מקוון באינטרנט.

תרגומים
לטינית:
Abraham Patriarchœ Liber Iezirah, פריז, 1552
Liber Iezirah, ב-Ars Cabalistica, בזל, 1557
במהדורת אמסטרדם, 1642
גרמנית:
Das Buch Yezira, לייפציג, 1830
אנגלית:

 1887
Sefer Yetzira תרגום מאת פטר היימן, 2008.
צרפתית:
 S.Karppe, Etude sur les Origines... du Zohar, pp. 139-158, פריז, 1901, עמודים 139-158

לקריאה נוספת
 גרשם שלום, פרקי יסוד בהבנת הקבלה וסמליה, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, 1980
 יהודה ליבס, תורת היצירה של ספר יצירה, ירושלים תשס"א
 מאיר בר-אילן, אסטרולוגיה ומדעים אחרים בין יהודי ארץ ישראל, ירושלים תשע"א. - פרק ב - ספר יצירה: אסטרולוגיה, מתמטיקה ובלשנות טבעית, עמ' 61 - 233.
 יוסף דן, תולדות תורת הסוד העברית: העת העתיקה, מרכז זלמן שזר, תשס"ט, עמ' 545–640.
 צחי וייס, "שיטות שונות לבריאת העולם מאותיות" קבלה 17 (2008), עמ' 169–200
Tzahi Weiss, "Sefer Yeṣirah" and Its Contexts: Other Jewish Voices, Philadelphia: Penn Press, 2018
אבישי בר-אשר, 'ספר יצירה בנוסחו הקדום', תרביץ, פט (תשפ"ג), עמ' 231–322

קישורים חיצוניים





המקור


 מאיר בר-אילן, ספר יצירה - מהדורת 'שחזור'
 ספר יצירה, באתר בני ברוך
 ספר יצירה, באתר hebrew.grimoar.cz
 ספר יצירה עם מפרשים, טקסט מוקלד באתר ספריא

פירושים
קדמונים
 ספר חכמוני - פירוש שבתי בן אברהם דונולו, מהדורת קאשטילי באתר היברובוקס
 פירוש יהודה בן ברזילי הברצלוני, באתר היברובוקס
 פירוש אברהם בן דוד מפושקירה (הראב"ד) - יש המייחסים ספר זה לרבי יוסף בן שלום אשכנזי המכונה 'רבי יוסף הארוך'.
 פירוש מבעל אוצר ה'
 פירוש פרי יצחק לספר יצירה
 פירוש רבי משה בוטריל

מאוחרים

 פירוש הרמח"ל למשנה הראשונה בספר יצירה
 פירוש הגר"א טקסט מוקלד באתר Sefaria

מאמרים
 יהודה ליבס, שבע כפולות בגד כפרת, על הריש הכפולה ועל רקעו של ספר יצירה 

צחי וויס שמותיו של ספר יצירה "דרך ספר - שי לזאב גריס" בעריכת עודד ישראלי אבריאל בר לבב, ואברהם (רמי) ריינר ויונתן מאיר, ירושלים 2021, עמ' 33 - 43.


 הערות שוליים 

יצירה
יצירה
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע