חטיבת החילוץ וההדרכה

חטיבת החילוץ וההדרכה של פיקוד העורף (עד מרץ 2016 פעלה ב"נפת אלון", וכונתה גם "הנפה הסדירה" או "נפה 60"), לשעבר פלח"צ (פלוגות חילוץ והצלה), היא חטיבה סדירה בפיקוד העורף. החטיבה מבצעת בשגרה פעילויות ביטחון שוטף ובמקרי חירום מסייעת בחילוץ לכודים מתחת להריסות. החטיבה מורכבת מחמישה גדודים: גדוד שחר (498), גדוד קדם (489), גדוד תבור (894) גדוד רם (668) וגדוד ארי (775). בנוסף לגדודים הלוחמים, חטיבת החילוץ מונה את הבא"ח - הממונה על הכשרות הלוחמים, הבא"פ - הממונה על הכשרות הגדודים הסדירים והגדודים במילואים ואת בית ספר לפיקוד ולמקצועות העורף הממונה על הכשרות הפיקוד, הקצונה וההדרכה של פיקוד העורף.
ממוזער|251x251px|קבלת סיכת לוחם
ממוזער|251x251 פיקסלים|מסע כומתה חטיבת החילוץ
גדודי החטיבה מעורבים ומורכבים מחיילות וחיילים. לוחמי החטיבה חובשים כומתה כתומה.

 היסטוריה 
ממלחמת לבנון הראשונה עד לאחר מלחמת המפרץ הורכבו פלוגות החילוץ וההצלה מאנשי מילואים, לרוב בוגרי חיל ההנדסה, בעלי ידע אזרחי הקשור בבינוי. לאחר מלחמת המפרץ שולבו חיילים בשירות סדיר בפלוגות.

המחזור הראשון של היחידה הסדירה התחיל מייד לאחר מלחמת המפרץ ב-1991 בבה"ד 16 תחת פיקודו של אל"ם שמעון בן נר, אשר פיקד קודם לכן על יחידת החילוץ 669 של חיל האויר. מחזור ראשון זה הורכב משמונה גברים ושמונה נשים אשר גויסו ישירות מהבקו"ם.

לאחר הקמת הפלוגות הראשונות ("שביט" - נובמבר 2003, "חץ" - מרץ 2004, "רותם" - אוגוסט 2004) היה תכנון לפרקן, אך לאחר מלחמת לבנון השנייה החל במהלך ליצירת מבנה גדודי, ובהמשך, חטיבתי.

ב-2008 הוקם גדוד שחר תחת פיקודו של מחוז ירושלים בפיקוד העורף המורכב מ-3 פלוגות חילוץ והצלה שביט, חץ ורותם. בעקבות לקחי מבצע עופרת יצוקה הוקם גדוד קדם, גם הוא תחת פיקוד מחוז ירושלים. במרץ 2012 הוקם הגדוד השלישי תבור, ובמאי 2012 החלה הסבת גדוד רם 66 ממערך ההגנה האווירית לגדוד חילוץ.

באוגוסט 2013 הוקמה בפיקוד העורף נפת סדירה בשם "נפת אלון", אליה הוכפפו גדודי החילוץ לצד בא"ח העורף וגדוד הפיקוד. במרץ 2016 אוחד בה"ד 16 עם הנפה, והוחלט לשנות את השם של היחידה ל"חטיבת החילוץ וההצלה".

באוגוסט 2014 נכנס גדוד שחר 498 כחלק ממבצע צוק איתן למתן חילוץ במתאר לחימה ואיתור מנהרות באמצעות ציוד איתור לכודים מתקדם.

הגדודים עוסקים בחילוץ והצלה במצבי חירום שונים, וכן באירועי בק"ן (בלתי קונבנציונלי) כגון אירועי נשק להשמדה המונית. גדודי החילוץ וההצלה משמשים כצוותי כוננות לאירועי אסון בישראל ומחוצה לה. כמו כן תופסים חיילי הגדודים את כוננות הנשק להשמדה המונית ארצית. החיילים עוברים טירונות 03 שאורכת כ-10 שבועות, ולאחר מכן מוכשרים באימון מתקדם שאורך כ-3.5 חודשים כרובאי 05, מחלץ 07 וכמטהר 05. ההכשרה מתבצעת בבסיס ההכשרה החיילי של פיקוד העורף בזיקים (בט"ר זיקים לשעבר), אך במהלך מלחמת חרבות ברזל ולאחר הקרב בבסיס זיקים, הועתקה זמנית פעילות הבא"ח לבסיס נבי מוסא.

 הכשרה 

ממוזער|171x171px|טקס קבלת כומתה
חיילי החטיבה מוכשרים בשיטות חילוץ שונות לצורך איתור וחילוץ לכודים באתרי הרס ומתן עזרה ראשונה ללכודים וכמו כן מוכשרים לאירועי נשק להשמדה המונית (טיהור השטחים מחומרי לחימה כימיים או ביולוגיים).

החיילים מתאמנים בשימוש בכלי חילוץ, במסורים משוכללים ומצלמות סריקה, בטיפוס, ובחילוץ בעזרת ציוד מכני הנדסי כבד ומנופים (ציוד מכני הנדסי). בנוסף, מקבלים הכשרה רובאי 06, ומועסקים בשגרת ביטחון שוטף בקווים ביהודה ושומרון.

חיילי החטיבה מבצעים תרגילים בתיאום עם יחידות אחרות, מוציאים מעצרים, מארבים וכן צוותי פריצה באירועים בהם עשוי להיות צורך בחילוץ לאחר פריצה למתחם בשליטת האויב. החטיבה משתפת פעולה עם משטרת ישראל, מגן דוד אדום ושירותי כבאות והצלה עבור מקרי חילוץ בשטחים בעורף. כמו כן מתאמנים חיילי היחידה בחילוץ מאזורים הנגועים בחומרי לחימה כימיים או מזהמים אחרים, תוך שימוש בציוד ייעודי.

החיילים עוברים הכשרה להגשת עזרה ראשונה באירועים קונבנציונליים ובלתי קונבנציונליים, כמו כן עוברים קורס למראות קשים וטיפול פינוי, וחובשי היחידה משמשים הן כחובשים מחלקתיים בשגרה והן כחובשים מטפלים באירועי אסון.

 אימון יסוד 
האימון יסוד מתקיים בבסיס האימון החטיבתי של חטיבת החילוץ (מחנה זיקים) ואורך כשלושה חודשים. במהלך האימון יסוד עובר הלוחם הסמכת חיל הרגלים, שבועות הכרת הנשק וקליעה מתקדמים, שבועות שטח בהן התמחות בהסוואה, לחימה בשטח פתוח, התנהלות בזמן מלחמה, ומבצע תרגילים שונים. הלוחמים מוסמכים בסיום הטירונות לרובאי 03.

 אימון מתקדם 
במהלך האימון המתקדם מוסמכים הלוחמים לרמת מחלץ 07 ולוחם 05.

במסגרת הסמכת מחלץ 07 נלמדים אופן תפעולם של כלי חילוץ שונים, טכניקות חילוץ מתוך סוגי הריסות שונים ועבודה על אתר הרס בתנאים של חוסר שינה ולילות לבנים המדמים מצב אמת. מתבצעים תרגילים בשיתוף פעולה עם גופי החירום בישראל, מהנדסי מילואים בפיקוד העורף ויחידת הכלבנים עוקץ.

בנוסף עוברים הלוחמים הסמכת אב"כ נרחבת, במטרה לתפוס כוננות לטיפול באירוע חל"ך.

אורכו של האימון המתקדם הוא כ-3 וחצי חודשים, ובסופו מתקיים מסע כומתה של בין 22–30 ק"מ, בהתאם לסרגל המאמצים של פלוגות ההכשרה.

 לאחר ההכשרה 
בתום ההכשרה עולים החיילים לגדודים ובמהלך השירות הסדיר, ניתן למתאימים יציאה לקורסים כגון:

 פיקוד וקצונה 
קמ"כ חילוץ (בשונה מקורס מ"כים חי"ר אינו מעלה לרמת רובאי 08 אלא לרמת רובאי 06). המתאימים ממשיכים לקורס קצינים בבה"ד 1, כאשר לאחר מכן חוזרים לבא"ח בזיקים ועוברים השלמה חיילית.

קורס מש"קי אוכלוסייה, קורס חובשים קרביים, קורס מדריכי אימון גופני, קורס מדריכי קרב מגע וקורס נהגים מבצעיים. לאחר קורס מ"כים ניתן לצאת לקורס קצינים. קציני החטיבה עוברים במגמת להב בבה"ד 1 ומבצעים השלמה לקצונה במגמת 'חנית' בבית הספר למקצועות החילוץ.

תעסוקה ופעילות מבצעית
כיום לוחמי חטיבת החילוץ מבצעים תעסוקה מבצעית בעיקר ביהודה ושומרון ובגזרות הבט"ש. במהלך התעסוקה המבצעית מבצעים לוחמי חטיבת החילוץ סיורים, מארבים, פעילויות יזומות, מעצרים ובקווים מסוימים אף מאבטחים טרמפיאדות. מעבר לפעילות ביטחון שוטף של התעסוקה המבצעית, הגדודים תופסים גם כוננויות חילוץ, כפי שבא לידי ביטוי בזמן מבצע שומר החומות.

ביוני 2015 גדוד קדם היה לגדוד הראשון מגדודי החטיבה שתפס גזרה מבצעית.

באוגוסט 2022 קיבלה החטיבה תעודת ההערכה ממפקד אוגדת יהודה ושומרון על תרומתם לביטחון המדינה בעת מבצע שובר גלים.

בנובמבר 2023 הצטרף כוח מגדוד שחר לפעילות כוחות צוותי הקרב החטיבתיים באוגדה 162 למשימות מגוונות בהתאם למומחיותיהם ובכללן משימות סריקת מבנים ואיתור אמצעי לחימה. כמו כן, לוחמי גדוד שחר הצטרפו ללוחמי חטיבה 460, ויחד איתם פעלו במחנה הפליטים שאטי. בנוסף, במהלך פעילות של כוחות חטיבת הקומנדו בבית מלון בעזה, בוצעה פריצה על-ידי כוח מחטיבת החילוץ שהיה מצוות אליהם. לאחר עבודת כוחות החילוץ, התגלתה קומה תת-קרקעית נוספת, שבה אותרו אמצעי לחימה וחומרים מודיעיניים של חמאס.

 הגדודים ויחידות החטיבה 
 גדוד שחר (498) 
ממוזער|101x101 פיקסלים|סמל גדוד שחר 498
גדוד שחר הוא גדוד החילוץ וההצלה הסדיר הראשון שהוקם. הגדוד הוקם ב-4 בספטמבר 2008, וקיבץ בתוכו את שלוש פלוגות החילוץ וההצלה "שביט" (נוסדה בנובמבר 2003), "חץ" (נוסדה במרץ 2004) ו"רותם" (נוסדה באוגוסט 2004). ראשי התיבות של שמות הפלוגות מהוות את שמו של הגדוד.

במהלך מבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן שולבו צוותים מהגדוד בקרב הכוחות הלוחמים, כדי לסרוק מנהרות ובנוסף להוות כוח חילוץ במידת הצורך. בשנתו הראשונה של הגדוד (בספטמבר 2009), זכה באות הצטיינות ממפקד אוגדת איו"ש.

בשנת 2022 זכה שוב הגדוד באות הצטיינות מפקד אוגדת איו"ש ליום העצמאות.

במלחמת חרבות הברזל במהלך התמרון הקרקעי ברצועת עזה, כוח מגדוד שחר הצטרף לפעילות הכוחות צוותי קרב חטיבתיים באוגדה 162 למשימות מגוונות בהתאם למומחיותיהם ובכללן משימות סריקת מבנים ואיתור אמצעי לחימה. כמו כן, לוחמי גדוד שחר הצטרפו ללוחמי צוות קרב של חטיבה 460, ויחד איתם פעלו במרחב מחנה הפליטים שאטי. בנוסף, במהלך פעילות של כוחות חטיבת הקומנדו בבית מלון בעזה, בוצעה פריצה על-ידי כוח מחטיבת החילוץ שהיה מצוות אליהם. לאחר עבודת כוחות החילוץ, התגלתה קומה תת-קרקעית נוספת, שבה אותרו אמצעי לחימה וחומרים מודיעיניים של חמאס.

 מפקדי הגדוד 
ממוזער|300px|טקס חילופי מפקדים של גדוד שחר, 4 בספטמבר 2022.
שםתקופת כהונההערות שי בלאיש  2008–2010  לשעבר קצין אג"ם של פיקוד העורףשלומי בן מוחה  2010–2012  לשעבר מפקד מחוז ירושלים בפיקוד העורף ומפקד חטיבת החילוץ, לימים מפקד מפקדת אלון דודו עבאדה  2012–2014  לשעבר מפקד גדוד הפיקוד וסגן מפקד החטיבה, לשעבר ראש מחלקת מיגון בפיקוד העורף שגיא ברוך  2014–2016  לשעבר קצין המבצעים של פיקוד העורף וסגן מפקד החטיבה. לימים מפקד מחוז דרום בפיקוד בני מאיר  2016–2018  מקים ומפקדה הראשון של יחידת רימון (2010), מעוטר צל"ש מח"ט עידן פרקין  2018–2020  לימים מפקד בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף יקיר בוקובזה  2020–2022  לימים מפקד בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף ירדן שוקרון  2022–2024  האישה הראשונה בתפקיד פיני דדון יולי 2024 – מכהן  מפקד הגדוד הנוכחי

 גדוד קדם (489) 
ממוזער|103x103px|סמל גדוד קדם 489
גדוד קדם הוא הגדוד הסדיר השני שהוקם. הגדוד הוקם ב-4 באוגוסט 2009. בגדוד שלוש פלוגות שראשי התיבות שלהן מהוות את שם הגדוד: פלוגת קרן, פלוגת דוד ופלוגת מגן.

הגדוד לקח חלק בין היתר באירוע החילוץ בפיצוץ הגז בנתניה, אירוע קריסת מבנה בעכו ובקריסת חניון הברזל בתל אביב. במהלך מבצע צוק איתן היה הגדוד בכוננות חילוץ בגזרות בדרום הארץ לרבות בעיר באר שבע, וביצע משימות חילוץ וסיוע אזרחי. ב-29 בפברואר 2016 חילצו לוחמי הגדוד (יחד עם לוחמי מג"ב) שני חיילים שנכנסו בשוגג למחנה הפליטים קלנדיה שמדרום לרמאללה. הגדוד זכה למספר פרסים והצטיינויות: גדוד מצטיין אוגדת איו"ש לשנת 2014, גדוד מצטיין רמטכ"ל לשנת 2015 וגדוד מצטיין אוגדת איו"ש לשנת 2017.

 מפקדי הגדוד 
ממוזער|150px|מג"ד קדם סא"ל ביאני ח'יר בפעילות מבצעית ברצועת עזה, 20.12.23
שםתקופת כהונההערות גולן ואך  2009–2011  לימים מפקד יחידת החילוץ וההצלה הארצית גלעד פרחי  2011–2013 לשעבר מפקד גדוד הפיקוד איתי לוי  2013–2015  לשעבר מפקד מחוז ירושלים והמרכז בפיקוד העורף, לימים קצין אג"ם פקע"ר אלעד אדרי  2015–2017  לימים מפקד החטיבה שרון איטח  2017–2019  לימים רע"ן עורף באוגדת עזה ומפקד מחוז חיפה בפיקוד העורף אשר בנישתי  2019–2021  לימים מפקד מחוז דרום בפיקוד העורף יגאל רסקין  2021–2023  ביאני ח'יר  2023–2025  מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזלאבי יוסף2025 – מכהןלשעבר מפקד מגמה בבסיס האימונים החטיבתי

 גדוד תבור (894) 
ממוזער|101x101 פיקסלים|סמל גדוד תבור 894
גדוד תבור הוא הגדוד השלישי שהוקם. הגדוד הוקם ב-1 בנובמבר 2012. הגדוד נקרא על שם נפת תבור שפעלה במערך הג"א ונסגרה עם הקמת פיקוד העורף. בגדוד היו שלוש פלוגות מבצעיות שראשי התיבות שלהן היוו את שם הגדוד: פלוגת תבל, פלוגת ברק פלוגת ראם, ופלוגת הסיוע המנהלתית. באוגוסט 2020 נוספה לגדוד פלוגה רביעית בשם ונוס. הגדוד השתתף באירוע האסון בהר מירון ובפעולות חילוץ והצלה בחו"ל, בהם אירוע קריסת הסכר בברזיל ב-2019 בו השתלבו מפקדי הגדוד כחלק מהמשלחת הצה"לית. ב-2023 השתתף הגדוד במבצע בית וגן במסגרת מלמת חרבות ברזל הגדוד השתתף במבצע בן עמי בלבנון.

הגדוד זכה בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות לשנת 2019.

סיסמת הגדוד - המשימה הראשונה, האנשים תמיד.

 מפקדי הגדוד 
שםתקופת כהונההערות דרור שאול  2012–2014  לימים קמב"ץ וסגן מפקד מחוז חיפה בפיקוד העורף חי רקח  2014–2016  לשעבר מפקד בא"ח העורף, לימים מפקד מחוז דן בפיקוד העורף וקצין אג"ם פקע"ר דוד דדון  2016–2018  לימים סגן מפקד חטיבת גולני דניאל נהרי  2018–2020  לשעבר סגן מפקד החטיבה ומפקד הבא"ח, לימים מפקד מחוז חיפה שחר בן סמיאן  2020–2022 לשעבר סגן מפקד מחוז חיפה, לימים נספח פקע"ר בארצות הברית שיראל כהן  2022–2024  לימים סגן מפקד החטיבה אוהד שוהם  2024 – מכהן  מפקד הגדוד הנוכחי

 גדוד רם (668) 
ממוזער|101x101 פיקסלים|סמל גדוד רם 668
גדוד רם הוא גדוד החילוץ וההצלה הרביעי שהוקם. הגדוד הוקם בשנת 2012 לאחר שעבר הסבה מגדוד 66, גדוד של מערך ההגנה האווירית שהתמחה בהפעלת טילי FIM-92 סטינגר.

בשונה משאר הגדודים בחטיבה בהם ראשי התיבות של הפלוגות היוו את שם הגדוד, בגדוד רם בתחילה שמות הפלוגות היו כמו בגדודי החי"ר. הפלוגות נקראו פלוגה ג': "גור ישאג" ופלוגה ב': "בז טורף". בשנת 2015 הוקמה פלוגה א' בשם "אורב". בסוף שנת 2015, שמות הפלוגות שונו לרמון, ארבל ומצדה. במהלך מבצע צוק איתן הגדוד תפס קו בגזרת יהודה ושומרון. לאחר מכן שהה בתעסוקת בט"ש כשנה בגבול מצרים ונבחר כמצטיין חטיבת אילת. נוסף על כך הגדוד זכה בתואר מצטיין אוגדת איו"ש ארבע פעמים.

סיסמת הגדוד - משפחה לוחמת.

 מפקדי הגדוד 
שםתקופת כהונההערות ריצ'רד הכט   לימים ראש ענף תיאום בין-לאומי (תב"ל) דודו עזרא  2013–2015  לשעבר מפקד גדוד רם יאיר פינטו  2015–2017  לשעבר קצין מבצעים של פיקוד העורף שלומי בן יאיר 2017–2019  לשעבר מפקד בא"ח העורף, לימים מפקד מחוז ירושלים והמרכז שחר בן סמיאן  2019–2020  לימים מפקד גדוד תבור עוז ג'ינו  2020–2021  לימים מפקד בא"פ העורף דן הרוש  2021–2023  לימים מפקד בא"ח העורף אביחי הרשטיק  2023–2025  מפקד הגדוד במלחמת חרבות ברזלאלכס קפלן2025 – מכהן

 גדוד ארי (775) 
ממוזער|101x101 פיקסלים|סמל גדוד ארי (775)
גדוד ארי הוא גדוד החילוץ וההצלה החמישי שהוקם. הגדוד הוקם בשנת 2025 כחלק מתר"ש חושן, בעיצומה של מלחמת חרבות הברזל. המספר של הגדוד - 775, משלב את ציון 77 שנים למדינת ישראל בשנת ההקמה (2025), ואת העובדה שזהו הגדוד החמישי בתוך החטיבה. הסמל של הגדוד משלב את שלושת האלמנטים כמו בשאר הסמלים של גדודי חטיבת החילוץ - הכנף, החרב והמשולש, ובנוסף, מציג גם את האריה השואג מאנדרטת הקרב על תל חי.

הפלוגה הראשונה שתתגייס לגדוד ארי, היא מחזור אוגוסט 25, שתעבור בבא"ח העורף בנבי מוסא את כל שלבי ההכשרה במשך שבעה חודשים תחת פלוגת ההכשרה 'ארי'. הגדוד הפך למבצעי בפברואר 2026.

 בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף 
ממוזער|סמל בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף
בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף בחטיבת החילוץ, הוקם בשנות ה-90 ובראשית הדרך שימש כענף הכשרות הפיקוד בבה"ד 16 בשם "ענף מפקדים". בשנת 2016, עם הקמת החטיבה והכפפת הענף תחתיה, הוחלף שמו ל"ענף מפקדים-גדוד הפיקוד". בשנת 2018 הוסב לבית ספר הממונה על הכשרות הפיקוד: קורס מפקדי כיתות, השלמה לקצונה - עורף, השלמה לקצונה - לחימה, הכנות לקצונה של כלל פיקוד העורף. כמו כן התאחד עם ענף מקצועות העורף ואמון כיום גם על הכשרות מקצועות ההדרכה בניהן: חילוץ, אב"ך, חירום, מבצעים. בנוסף, בבית הספר מתקיימות הכשרות ייחודיות כגון: טירונות שלב ב׳, קק"ץ שיאון, קורס מב"ר, קורסי חילוץ שונים ועוד. תחת בית הספר מדור הכשרות האב"ך הלאומי היחיד בתחומו בצה"ל. מדור הכשרות אב"ך מבצע הכשרות אב"ך כלל צה"ליות, ובנוסף מתקיימים קורסים והכשרות ייעודיים למפקדות הסדירות ולמפקדות המילואים, לארגוני החירום, מגיבים ראשונים וכוחות חבירים.

בנוסף, תחת בית הספר קיים מדור הכשרות חילוץ. המדור אחראי על התמחות בעולם החילוץ וההצלה, המדור הוא המכשיר הבלעדי בחטיבה לרמת מחלץ 02 לאזרחים, כשירויות ייעודיות, הפעלת סיירת אלון ומהווה אוטוריטה מקצועית בתחום כלי החילוץ. בנוסף, המדור מכשיר בלעדית את כלל חניכי היחצ"א לרמת מחלץ 03.

סיסמת בית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף היא "העוז להוביל, הענווה ללמוד".

 מפקדי בית הספר 
שםתקופת פיקודהערות שי בלאיש  2011–2013  מפקד ענף מפקדים בבה"ד 16 גלעד פרחי  2013–2015  מפקד ענף מפקדים-גדוד הפיקוד דודו עבאדה  2015–2017  מפקד ענף מפקדים-גדוד הפיקוד אלעד אדרי  2017–2020  לימים מפקד החטיבה וראש מטה פיקוד העורף עידן פרקין  2020–2022  כיום מפקד בא"פ העורף יקיר בוקובזה  2022–2024 ירדן שוקרון2024 - מכהנתלשעבר מפקדת גדוד שחר

 בא"ח העורף 
ממוזער|שמאל|סמל בא"ח העורף|128x128px
ממוזער|מדבקה לזכרה של סגן אדר בן סימון - מפקדת מחלקה בבא"ח העורף

בא"ח העורף הוא בסיס ההכשרה של לוחמי החילוץ וההצלה.

בא"ח העורף הוקם בשנת 2007 והוא נמצא ליד היישוב זיקים. שמו של הבא"ח נקרא על שם פיקוד העורף משום שהוא שייך לחטיבת החילוץ הנמצאת תחת פיקוד העורף.

בעבר הבסיס שימש כבית הספר לצליחה של חיל ההנדסה ובסמוך לו הוקם מאגר מים ששימש לאימוני צליחה. לאחר מלחמת יום הכיפורים הוקמה במקום אנדרטה לזכר נופלי אגד הצליחה במבצע אבירי לב אשר הועברה לאחרונה לאנדרטת חיל ההנדסה בחולדה. לאחר סגירת האגד שימש המחנה כבסיס טירונות של מערך מגל בו הוכשרו טירונים בגיוס כלל צהלי. משנת 2007 משמש הבא"ח כבסיס ההכשרה והאימונים של חטיבת החילוץ וההדרכה.

ב-7 באוקטובר 2023 במהלך טבח שבעה באוקטובר, הותקף הבא"ח, ובקרב נהרגו רס"ן אדיר עבודי, סרן אור מוזס, סגן אדר בן סימון, סגן ינאי קמינקא, סמ"ר עומרי ניב פיירשטיין, סמ"ר עדן אלון לוי ורב"ט נריה אהרון נגרי.

 מפקדי הבא"ח 

שםתקופת פיקודהערות גולן ואך  2011–2013  לימים מפקד היחצ"א שלומי בן מוחה  2013–2015  לימים מפקד החטיבה איתי לוי  2015–2017  לימים קצין אג"ם של פיקוד העורף חי רקח  2017–2019  לשעבר נספח צה"ל בוושינגטון, לימים מפקד מחוז דן שלומי בן יאיר 2019–2021  לימים מפקד מחוז ירושלים והמרכז בפיקוד העורף דניאל נהרי 2021–2023  לימים מפקד מחוז חיפהדן הרוש2023 - 2025פיקד במהלך מלחמת חרבות ברסלאביחי הרשטיק2025-
מכהןמפקד כיום

 סיירת אלון (יחידה 209) 
יחידת חילוץ חטיבתית שמטרתה לחלץ באירועים מורכבים. הצוות יהווה כוח ראשון באירועי חילוץ בשטח המדינה ובשטחי אויב. ללוחמי הצוות תקן בינלאומי לחילוץ "אינסרג" . הלוחמים אינם תופסים קווים מבצעיים אלא מתאמנים באופן שוטף ומבצעים שיתופי פעולה עם יחידות נוספות ושונות על מנת להיות מוכנים לכל תרחיש. בעת קריסת הטריבונה בבית הכנסת בגבעת זאב, הוקפץ הצוות אל האתר ובו עזרו בחילוץ הלכודים.

 מפקדי הסיירת 
שםהערות סער וילנאי  מפקד הסיירת הראשון אריאל הולנדר  מיכל וינוגרדוב  אלון נתנאלי  כרמי חרב יובל מעודדבר ששוןמפקד הסיירת הנוכחי

 מפקדי החטיבה 
שםתקופת כהונההערותיורם לרדו 2013–2015  מקים הנפה הסדירה. לימים ראש מטה פיקוד העורףיאיר ברקת 2015–2018 לימים קצין משטרה צבאית ראשייוסי פינטו 2018–2020  לימים נספח צה"ל ביווןשלומי בן מוחה 2020–2022  לימים מפקד מפקדת אלוןאלעד אדרי  מאי 2022 – אוגוסט 2024 מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל, לימים ראש מטה פיקוד העורףשלומי בן יאיראוגוסט 2024 – הווהמפקד החטיבה הנוכחי

סמלים וסיכות

 תג היחידה וסיכת הלוחם 
164x164px|ממוזער|תג החטיבה
ממוזער|224x224 פיקסלים|סיכת לוחם חילוץ והצלה
תג היחידה
משולש כחול הוא הסמל הבינלאומי לחילוץ. הכנף מסמלת הגנה וביטחון.

חרב ועלה זית הם סמלה של "ההגנה", וחלק מסמלו של צה"ל. החרב מייצגת את המלחמה, בעוד שענף הזית מסמל את הכמיהה לשלום.

צבעי הרקע
הצהוב מסמל את כשירות החטיבה לטיפול באירוע נשק להשמדה המונית (אטומי, ביולוגי וכימי). הכתום – המזוהה בעולם עם כוחות החילוץ וההצלה – מסמל את מומחיות החטיבה בחילוץ.

סיכת הלוחם

החרב - סמל צה"ל, המשולש - המייצג את אוכלוסיית המדינה ואזרחיה. הידיים במרכז מציגות את רגע החילוץ - אתה תופס את מי שאתה מחלץ ביד, ברגע שאתה מוצא לכוד אתה אף פעם לא עוזב אותו.

 אירועי חילוץ בישראל ובעולם שחטיבת החילוץ לקחה בהם חלק 
 רעידת אדמה בארמניה - 1988 
ב-7 בדצמבר 1988 התרחשה רעידת אדמה בארמניה, בה חצי מיליון אנשים איבדו את בתיהם ו-25,000 אנשים נהרגו. יחידת החילוץ הארצית (יחצ"א) נשלחה לביצוע עבודות חילוץ והצלת חיים ועבדה באתרי ההרס השונים כ-12 ימים.

 פיצוץ בניין מוסדות היהודים בארגנטינה - 1994 

ב-18 ביולי 1994 טרוריסט לבנוני פוצץ מטען נפץ במשקל 400 ק"ג שהוטמן במכונית תופת ליד בניין הקהילה היהודית בבואנוס איירס בירת ארגנטינה. לאחר הפיצוץ קרסה חזית הבניין ואף נוצר מכתש גדול בכביש. בעקבות הפיצוץ נפצעו כ-330 אנשים ו-85 אנשים נוספים נהרגו. פיגוע זה נחשב לאחד הפיגועים הגדולים והקשים ביותר שבוצעו על אדמת ארגנטינה. המשלחת לארגנטינה כללה בתוכה 30 קצינים ומחלצים מהיחצ"א ועוד 7 קצינים מבה"ד 16. למשלחת לקח שבעה ימים לסיים את העבודה באתר ההרס.

 פיצוץ מכונית תופת ליד שגרירות ארצות הברית בקניה - 1998 

ממוזער|מחלצים באתר הרס בקניה, 1998|256x256px
ב־7 באוגוסט 1998, התפוצצה מכונית תופת ליד שגרירות ארצות הברית בניירובי בירת קניה. כתוצאה מהפיצוץ קרס בניין משרדים סמוך שבו היה גם בנק. בעקבות הפיצוץ בניין משרדים במוך בן שש קומות קרס ומההדף התנפצו גם החלונות של הבניינים הסמוכים.
בתחילת העבודה באתר ההרס, מספר הנעדרים עמד על למעלה מ-100 אנשים. בעקבות הפיגוע נהרגו כ-213 אנשים ולמעלה מ-4,500 נוספים. למשלחת יצאו 3 פלוגות שכל אחת מנתה כ-60 מחלצים.

 מבצע "חבל הצלה" בטורקיה, רעידת אדמה - 1999 

ב־17 באוגוסט 1999 פקדה את טורקיה רעידת אדמה חזקה שבעקבותיה נפצעו מאות אלפי אנשים ועשרות אלפי אנשים נוספים שנהרגו תחת ההריסות. כוח היחצ"א הוקפץ לסייע לצבא הטורקי במשימת איתור וחילוץ לכודים. היעד הראשון של היחצ"א היה בסיס צבאי של חיל הים הטורקי בגולצ'וק. בזמן רעידת האדמה התנהל בבסיס כנס קצינים בכירים של חיל הים הטורקי. המשמעות הייתה שבעקבות הקריסה נפלה שרשרת הפיקוד של חיל הים הטורקי, ולכן אירוע זה קיבל עדיפות מבחינת הצבא הטורקי והוגדר כמשימה ראשונה של היחצ"א בטורקיה. בהמשך פעלה היחצ"א מחוץ לבסיס חיל הים בגולצ'וק וכן בערים יאלובה צ'נרצ'יק. על מבצע החילוץ בטורקיה פיקד אלוף גבי אופיר. המשלחת פעלה בטורקיה לאורך שבוע ובמהלכו חילצה כ-180 גופות לכודים ו-12 לכודים חיים, שהאחרון שבהם היה ילד בן שלוש שחולץ לאחר שבעה ימים שבהם היה לכוד בהריסות ביתו.

 מבצע "אחוות העמים" בטורקיה, רעידת אדמה - 1999 

ב־12 בנובמבר 1999 התרחשה בצפון-מערב טורקיה רעידת אדמה בעוצמה 7.2 בסולם ריכטר. שלושה חודשים קודם לכן התרחשה רעידת אדמה נוספת בטורקיה, הפגיעה העיקרית הייתה בערים בולו ודוזג'ה שנפגעו גם ברעידת האדמה הקודמת שהתרחשה בהפרש של שלושה חודשים. הכוח הראשון הצה"לי הראשון היה משלחת של פיקוד העורף, ולאחריהם יצאו גם שאר הכוחות בשלושה מטוסים של חיל-האוויר. ב־13 בנובמבר פעלו כ-250 מחלצים ישראלים בשלושה אתרים בדוזג'ה. ב־14 בנובמבר הצטרפו אליהם כ-100 רופאים ואחיות שהביאו עמם בית חולים שדה. המשלחת הורכבה ברובה מאנשי בה"ד 16 ומאנשי מילואים של היחצ"א. המשלחת עבדה באתרים השונים כשבעה ימים שבסיומם היה חילצה ניצולה חיה אחת ו-22 גופות.

 פיצוץ מכונית תופת במלון טאבה, מצרים - 2004 
ממוזער|מחלצים מפיקוד העורף בהריסות המלון בטאבה, מצרים 2004|207x207px

ב-7 באוקטובר 2004 בוצעו מתקפות טרור על ידי שימוש בשלוש מכוניות תופת בשניים ממוקדי התיירות הישראליים המרכזיים בסיני. ההתקפה הראשונה החלה כאשר מכונית תופת חדרה לתוך מלון הילטון טאבה והתפוצצה ליד הלובי של המלון. בשעת המתקפה הלובי היה גדוש במטיילים, חלק ניכר מהם מישראל. הפיצוץ גרם לעשר מקומותיו של המלון לקרוס ובנוסף גרם ל-34 הרוגים ו-171 פצועים. המשלחת למצרים כללה כ-70 מחלצים.

 סרי לנקה, רעידת אדמה - 2004 

ב-26 בדצמבר 2004 התרחשה רעידת האדמה השלישית בעוצמתה שנמדדה בעולם ואחת מהקטלניות ביותר, בעוצמה של 9.1 בסולם ריכטר. רעידת אדמה זו התרחשה באוקיינוס ההודי, ועוררה גלי צונאמי עצומים שפגעו בכלל האיים וערי החוף באוקיינוס ההודי. על פי ההערכות, גלי הצונאמי גבו את חייהם של מעל 280 אלף בני אדם, פצעו רבבות אחרים, והתירו אחריהם הרס וחורבן רב בכל מקום בו פגעו. למעלה מחצי מיליון בני אדם נותרו ללא קורת גג. מדינת ישראל קיבלה החלטה לשלוח משלחות חילוץ למדינות השונות שנפגעו וביניהן גם לסרי לנקה. המשלחת כללה בתוכה אנשי סיוע הומניטרי בכלי ציוד הומניטרי, אנשי רפואה, נציגים ממשרד החוץ ומפיקוד העורף. מטוס המטען של המשלחת כלל בתוכו ציוד רפואי, מזון, מים, שמיכות וסה"כ 82 טון של ציוד סיוע למדינה הפגועה.

 מבצע "קצה העולם" רעידת אדמה בהאיטי - 2010 

ממוזער|צוות חילוץ של פיקוד העורף מחלץ לכוד מההריסות, האיטי 2010|206x206px
ב-12 בינואר 2010 הכתה באי היספניולה שבהאיטי רעידת אדמה בעוצמה 7.2 בסולם ריכטר. האיטי ספגה פגיעות קשות הן מבחינה כלכלית הן מבחינת הפגיעה הישירה באוכלוסייה. רעידת האדמה פגעה קשות באוכלוסיית האיטי וגרמה ל-230 אלף הרוגים, 300 אלף פצועים ועוד כ-3 מיליון אנשים מחוסרי בית. רעידת האדמה הותירה את האיטי ללא מבני ממשל וללא ממשלה מתפקדת, שדה התעופה קרס ולא היה מי שיתפעל או יקלוט את בית החולים.
ב-16 בינואר נחתה המשלחת הישראלית בהאיטי ובמהלך שהותה בהאיטי טיפלה ב-1,111 פצועים, ביצעה כ-317 ניתוחים מצילי חיים, 16 לידות (מתוכן 3 בניתוח קיסרי) וחילצה 4 לכודים חיים מתוך ההריסות. המשלחת כללה כ-250 איש שרובם אנשי רפואה וחילוץ: יחצ"א, מנתחים מומחים, רופאי טראומה, אורתופדים, קב"נים, צוותים טכניים, אחיות, רנטגן ורופאי ילדים, כוחות פיקוד העורף, הנדסה, לוגיסטיקה, קשר, שלישות, כוחות מחטיבת החילוץ ומג"דים של גדודי המילואים של פיקוד העורף.

 רעידת אדמה ביפן - 2011 

ממוזער|228x228px|בכירים ממשלחת פיקוד העורף ליפן מצדיעים אחרי הנחיתה בישראל, 2011
ב-11 מרץ 2011 התרחשה רעידת אדמה בעוצמה 9 בסולם ריכטר בסמוך לסנדאי שבהונשו, הגדול באיי יפן. כתוצאה מרעידת האדמה נוצרו גלי צונאמי שהגיעו לגובה של 16 מטרים. מעבר לפגיעה בבתי מגורים, במבנים ציבוריים ובתשתיות עירוניות, גרמו גלים אלו גם לפגיעה במנגנוני הקירור של הכורים הגרעיניים בפוקושימה. המשלחת שיצאה ליפן הייתה משלחת קטנה שכללה 55 אנשים מתוכם 30 אנשי רפואה. לאחר 14 ימים בהם טיפלה המשלחת באנשי המקום, הם עזבו את המקום בעקבות עלייה ברמת הקרינה מעל לרמה שהוגדרה מראש.

 מבצע "איים של תקווה" טייפון בפיליפינים - 2013 

ב-7 בנובמבר 2013 פגעה סופה טרופית בפיליפינים וגרמה למותם של למעלה מ-6,340 בני אדם ועוד כ-1,061 נעדרים. המשלחת לפיליפינים כללה 130 איש מתוכם 90% בית חולים שדה ו-10% מחלצים ו-90 טון ציוד. אנשי המשלחת טיפלו ב-2,686 וביניהם 848 ילדים, בנוסף ביצעו כ-60 ניתוחים.

 מבצע "צוק איתן" - 2014 

במהלך מבצע צוק איתן גדוד שחר תפס כוננות חילוץ תחת אש. כחלק מן המבצע נכנס כוח מהגדוד בכניסה קרקעית לעזה על מנת לתת מענה של חילוץ כוח חי"ר. בנוסף תפסו גדודי החטיבה השונים כוננות חילוץ ביישובי הדרום אם תהיה פגיעה של רקטות.

 משלחת "אור למזרח" רעידת אדמה בנפאל - 2015 

ממוזער|חיילי פיקוד העורף באתר הרס בנפאל, 2015|230x230px
ב-25 באפריל 2015 אירעה רעידת אדמה בנפאל בעוצמה 7.8 בסולם ריכטר, כ-29 קילומטר דרומית-מזרחית למחוז לאמג'ונג. רעידת האדמה גרמה למותם של 9,018 אנשים ולכ-21,952 פצועים בנוסף לנזק כספי של כ-5 מיליארד דולרים. לרעידת האדמה התלוותה סדרה של רעידות עוקבות גם הן בעוצמה גבוהה, שטלטלו את הארץ וגרמו לנזק רב למבנים - 161,000 נהרסו ו-144,600 ניזוקו חלקית. מעל ל-8,000 הרוגים ו-15,242 פצועים.

בעקבות הידיעות הראשונות הוציא פיקוד העורף משלחת חילוץ וסיוע מהארץ, שנקראה "אור למזרח", במטרה לעזור לאזרחים ולשלטונות המקומיים. המשלחת כללה 271 חיילי צה"ל בסדיר ובמילואים: 122 חיילי בית חולים השדה, 66 לוחמי החילוץ ו-20 ההצלה, ושאר הכוח בתפקיד לוגיסטיקה, אבטחה ופיקוד ושליטה.

 קריסת חניון הברזל ברמת החייל - 2016 

ממוזער|חיילי פיקוד העורף בהריסות חניון הברזל ברמת החייל, 2016|192x192px
ב-5 בספטמבר 2016, קרס חניון תת-קרקעי בן ארבע קומות באזור תעשייה רמת החייל בתל אביב בצמוד לבית החולים אסותא.
בעת עבודת עפר על גג החניון, קרסה הקומה העליונה שלו כשהיא ממוטטת תחתיה את שאר הקומות. לאחר הקריסה החלו ניסיונות חילוץ של הלכודים תחת ההריסות, והאירוע הוכרז כאירוע רב-נפגעים.

עבודות החילוץ נמשכו כחמישה ימים ונגמרו עם איתור גופתו של הנעדר האחרון.
בעקבות הקריסה נהרגו 6 פועלים ו-24 נוספים נפצעו.
בחילוץ הלכודים לקחו חלק לוחמים מגדוד תבור וגדוד קדם של חטיבת החילוץ של פיקוד העורף, בנוסף השתתפו היחצ"א, מכבי האש וזק"א בזיהוי ההרוגים.

 מבצע "קול שופר למרחק" רעידת אדמה במקסיקו - 2017 
ממוזער|חיילי פיקוד העורף סוחבים אלונקה, מקסיקו 2017|249x249px

ב-20 בספטמבר 2017 הכה רעש אדמה בעוצמה 7.1 בסולם ריכטר במקסיקו סיטי ובמחוזותיה. בעקבות האירוע, בכירי פיקוד העורף קיימו ביניהם שיחות טלפון ולאחר מכן הוחלט על נסיעה של משלחת למקסיקו. 71 חיילים וקצינים יצאו בערב ראש השנה למקסיקו סיטי כדי לעזור למדינה ולהציל חיים. המשלחת מנתה כ-70 חיילים וקצינים בשירות סדיר ובמילואים, מפיקוד העורף ומחיל האוויר ביניהם מומחים הנדסיים, שיעסקו בהערכת הנזקים ובמתן סיוע הנדסי בזירות ההרס ואנשי חילוץ והצלה למשימות אלה.
בעקבות רעידת האדמה נהרגו כ-217 אנשים, קרסו מבנים והתשתיות שלהם ועוד מיליונים של אנשים נותקו מהחשמל.
בשנת 2019, שנתיים לאחר רעידת האדמה במקסיקו, פיקוד העורף חזר למקסיקו והפעם לא בשביל לחלץ אלא לתרום בדרך אחרת. מטרת המשלחת שנסעה ב-2019 למקסיקו הייתה ללמד להכשיר ולחלוק את הידע שלהם בנושא חילוץ עם המחלצים ממקסיקו וזאת על מנת להפוך את ההתמודדות עם רעידת האדמה הבאה ליעילה ומקצועית הרבה יותר.

 מבצע "מגן הברזל" קריסת סכר בברזיל - 2019 

ממוזער|291x291px|משלחת פיקוד העורף לברזיל 2019
ביום שישי, 25 בינואר 2019 קרס סכר במכרה עופרת במדינת מינאס ז'ראיס שבברזיל, סמוך לעיר בורמדיניו. בעקבות קריסת הסכר המכרה ובו יותר מ-600 עובדי כרייה נשטפו על ידי נהרות אין-סופיים של בוץ.
המשלחת עשתה את פעילותה בשטח במקומות שאותרו כבעלי פוטנציאל לאיתור לכודים ונעדרים. תוואי השטח באזור קריסת הסכר הוגדר כמסוכן, ועל כן נדרשה המשלחת לבצע פעולות למיפוי נוסף של השטח על מנת לוודא שהעבודה במרחב בטוחה.
המשלחת מנתה כ-130 חיילים וקצינים בשירות סדיר ובמילואים מפיקוד העורף וביניהם מומחים הנדסיים, רופאים ואנשי חילוץ והצלה, יחידת להבה של כבאות והצלה, לוחמי היחידה התת-ימית של זרוע הים, נציגי משרד החוץ ושגריר ישראל בברזיל.

בעקבות האסון דובר על 300 נעדרים מתוכם המשלחת מצאה 35 נעדרים וזאת בנוסף להדרכת אנשי המקום כיצד לגבש מודיעין אוכלוסייה ותמונת מצב מדויקים.

 מבצע "חגורה שחורה" - 2019 

בנובמבר 2019, חיל האוויר הישראלי הרג את בכיר הג'יהאד האסלאמי, מפקד החטיבה הצפונית בהאא אבו אל-עטא. כתגובה לכך החלו החמאס והג'יהאד האסלאמי בירי מסיבי של רקטות לעבר כלל יישובי עוטף עזה, הדרום והשפלה. ישר לאחר שחוסל בהאא אבו אל-עטא, הוקפץ אל"ם יוסי פינטו, לשעבר מפקד החטיבה, ביחד עם מאות מלוחמי החטיבה בדרום הארץ ביישובים השונים. אל"ם יוסי פינטו מספר:"תוך שעה וחצי, לפני שהרקטה הראשונה שוגרה, נפרסנו עם 12 צוותים שלנו בעוטף ובאשקלון".
אל"ם יוסי פינטו מספר:"בסבב הלחימה הקודם מול עזה קיבלנו דיווח על מטח לאשקלון ונפילה בשלושה בניינים שונים בו זמנית". באחד מן הבניינים נהרג אזרח ובאחרים נפצעו אנשים. זאת אפילו לא הייתה פגיעה ישירה אבל עוצמת ההדף הייתה כל כך חזקה שהיא גרמה לנזק רב. באחד מן הבניינים חילצנו אישה פצועה שנלכדה בתוך אחת הדירות לאחר שהדלת התעוותה מההדף ולא היה ניתן לפתוח אותה".

 מבצע "שומר החומות" - 2021 

מהלך המבצע, תפסו גדודי החטיבה כוננות חילוץ בדרום ובמרכז הארץ ובמקרי הצורך הוקפצו לאתרים השונים ברחבי המדינה בהם דווח על פגיעה של רקטה או רסיס.
פלוגות ההכשרה חוו לראשונה בזמן ההכשרה מצב אמת והוקפצו לאתרים השונים ברחבי המדינה, בין אם זה לפגיעה ישירה בבניין בפתח תקווה, או לסיוע בבתי חולים שונים ברחבי המדינה על ידי העברת המטופלים למרחבים ממוגנים ובכך סייעו בהצלת חיים בכל הגזרות.

בנוסף, חלק מגדודי החטיבה המשיכו ותפסו קווים באיו"ש והמשיכו בפעילות הביטחון השוטף וסיכול של ניסיונות לפיגועים.

 קריסת טריבונה בבית כנסת בגבעת זאב - 2021 

במאי 2021, קרסה אחת מהטריבונות העליונות של בית כנסת בגבעת זאב בזמן שברחבי בית הכנסת מתפללים אנשים רבים. כתוצאה מקריסת הטריבונה נהרגו שני צעירים מיידית והרוג נוסף מת מפצעיו לאחר 38 ימים ו-220 נוספים נפצעו. ברגע שהתקבל הדיווח על הקריסה סיירת "אלון", סיירת החילוץ של החטיבה הוקפצה ישר לאתר ההרס שנוצר בבית הכנסת. ברגע שהגיעה הסיירת לאתר ההרס שנוצר, היא התחילה בעבודות החילוץ ובשיתוף הפעולה עם גורמים עירוניים נוספים.

 אסון קריסת הבניין בסרפסייד מיאמי - 2021 

ב-24 ביוני 2021 בשעה 1:25 בלילה, קרס חלק גדול מבניין מגורים בן 12 קומות בסרפסייד, פרוור של מיאמי.
יומיים אחר כך, בערב שבת, מוקפצת משלחת ישראלית של פיקוד העורף שכונתה "משלחת יד לאחים" ומשרד החוץ כדי לסייע לכוחות החילוץ האמריקאים.
חברי המשלחת סייעו לאתר 91 נעדרים וחזרו ב-11 ביולי.

מבצע ענפי זית

המבצע נערך בעקבות רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה בשנת 2023.

 טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות הברזל 
ממוזער|250px|ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר, בתמרון הקרקעי ברצועת עזה, 19 בנובמבר 2023.

בבוקרו של 7 באוקטובר 2023 יום שבת של טבח שבעה באוקטובר, הותקף מחנה זיקים בסיס האימונים (הבא"ח) של חטיבת החילוץ בידי מחבלים שחלקם אף חדרו לבסיס. כוחות החטיבה יחד עם כוחות נוספים פעלו לחיסולם של החודרים ולהשבת המצב לקדמותו.

עם פתיחתה של מלחמת חרבות הברזל גדודי חטיבת החילוץ וההדרכה של פיקוד העורף התפרסו ברחבי הארץ, החטיבה פעלה מתחילת הלחימה בהגנה על בסיס זיקים ויישובי עוטף עזה, פינוי תושבים וכוננות חילוץ.

 גלריה 
 פעילות ותעסוקה מבצעית 

 פעולות חילוץ 

 ראו גם 
 יחידת החילוץ וההצלה הארצית
 חטיבת החילוץ וההדרכה במלחמת חרבות ברזל

קישורים חיצוניים


 נועה הורוויץ, שחר חדש באיו"ש, במקור, באתר דובר צה"ל, 23 בספטמבר 2009; כיום, בארכיון האינטרנט "archive.is"






הערות שוליים

חילוץ
קטגוריה:ישראל: הצלה
קטגוריה:יחידות קרביות מעורבות בצה"ל
קטגוריה:חטיבות צה"ל
|}