אובליסק

אוֹבֵּלִיסְק הוא מונומנט צר וגבוה, בעל ארבעה צדדים וקצה עליון בצורת פירמידה ("פירמידיון"). מכונה לעיתים בעברית "מצבת מחט". אובליסקים קדומים נבנו מגוש סלע יחיד (מונולית).

 היסטוריה 
אובליסקים נבנו במצרים העתיקה, ומוקמו בזוגות בכניסה למקדשים, אולם נראה כי רק 27 מהם שרדו. אובליסקים אחדים נמצאו בחורבות העיר המצרית הקדומה און (הליופוליס) ובהם שניים הידועים בשם מחטי קלאופטרה. אחת ממחטי קלאופטרה הובאה ללונדון והשנייה הובאה לניו יורק. אובליסק נוסף שהוצא מחורבות און מצא לו מקום בכיכר סן ג'ובאני אין לטראנו ברובע לטראנו ברומא. אובליסק אחר מתנשא עתה בכיכר הקונקורד שבפריז.

בימי השושלת השתים עשרה (ראשית האלף השני לפנה"ס) נוצרו קשרים הדוקים בין מצריים ובין כנען, והאובליסקים אומצו בידי הכנענים־הצידונים. מאותה תקופה נמצאה שורת אובליסקים במקדש העתיק בגבל שבלבנון, ביניהם האובליסק השלישי בעתיקותו בעולם והעתיק ביותר מחוץ למצרים – אובליסק אבישם.

גם האשורים הציבו אובליסקים. אלה היו נמוכים, ראשם עשוי מדרגות, ועל צלעותיהם תבליטים בעלי תוכן היסטורי.
שני הידועים בהם שנמצאו בשלמותם הם "האובליסק השחור" של שלמנאסר השלישי, והאובליסק הלבן שגובהו 2.85 מטר.

הרומאים הוקסמו מהאובליסקים, עד כדי כך שכיום ישנם ברומא יותר ממספר כפול של אובליסקים לעומת מספר האובליסקים ששרדו במצרים.
האובליסק סימל את האל רע ונאמר שהוא קרן שמש שהתאבנה. המצרים האמינו כי האל התקיים בתוך האובליסק.

לא כל האובליסקים שהוקמו מחדש באימפריה הרומית הוקמו בעיר רומא. המלך הורדוס חיקה את פטרוניו הרומאים והקים אובליסק גרניט אדום בהיפודרום בקיסריה. אובליסק זה נמצא בידי ארכאולוגים מונח על הקרקע והוקם שוב במקומו המקורי בקיסריה העתיקה.

מספר אובליסקים נחצבו בממלכה האקסומית העתיקה בצפון אתיופיה של ימינו בבירה העתיקה אקסום שמוכרת כאתר מורשת עולמית על ידי האו"ם. יחד עם האובליסק של המלך עזנה (21 מטר), האחרון שהוקם והיחידי שלא נשבר, הדוגמה המפורסמת ביותר לאובליסק אקסומי הוא מה שמכונה האובליסק של אקסום (גובה 24 מטר). הוא נחצב בסביבות המאה הרביעית לספירה ובמהלך הזמן הוא התמוטט והתפרק לשלושה חלקים.

האובליסק הגדול ביותר, אינו עומד יותר בעת הזו, גובהו היה 33 מטר 3 מ' בבסיס (520 טון או 570 טון קצרים) והיא אחת מחתיכות האבן הגדולות שעובדו אי פעם בהיסטוריה האנושית (הגדולה ביותר היא זו שבבעלבק או ברמסיום) וכנראה שהוא נפל במהלך הקמתו או זמן קצר לאחר מכן, והרס חלק גדול מחדר הקבורה המסיבי שמתחתיו.

האובליסקים, שימשו לסימון קברים ותאי קבורה תת-קרקעיים. הגדול ביותר מבין סמני הקבר נועד לתאי קבורה מלכותיים ועוטר בחלונות שווא רב-קומתיים ובדלתות שווא, בעוד שאלה בקברי האצולה מעוטרים פחות. אמנם יש רק כמה גדולים שעומדים, אך ישנם מאות קטנים יותר ב"שדה האסטלות ".

 בנייה 
האובליסקים נחצבו כולם מן הגראניט של אסואן. במחצבות שם עדיין מצוי אובליסק אחד שלא הושלם . את האובליסקים היו משיטים מן המחצבה על הנילוס בסירות שנבנו במיוחד לשם כך.
אובליסקים מיוחדים הוקמו בהקשר לפולחן השמש. אלה היו בנויים אבני גיר מסותתות, במקום מקשת אבן יחידה, ראשם היה מצופה נתך של כסף וזהב, המחזיר את קרני השמש ובקצהו היה מוצב כנראה כדור מוזהב.

 אובליסקים כיום 
אדריכלים רבים משתמשים גם כיום בצורת האובליסק ביצירותיהם. בימינו קיימים מונומנטים רבים בצורת אובליסק ברחבי העולם, בהם אנדרטת ג'ורג' וושינגטון (Washington Monument) בבירה וושינגטון, ארצות הברית, אובליסק לוקסור בכיכר הקונקורד, פריז, צרפת, אובליסק הלטראנו ברומא, וכן האובליסק של בואנוס איירס הממוקם בשדרת ה-9 ביולי בעיר.

צורת האובליסק משמשת למטרות שונות ומגוונות. מצבה בצורת אובליסק שחור הייתה ההשראה של הסופר אריך מריה רמרק לספרו האובליסק השחור.

אחת מהדמויות הראשיות בסדרת ספרי הקומיקס אסטריקס היא דמות של מוביל מנהירים בשם אובליקס, ששמו מרמז לאובליסק.

 בישראל 
ממוזער|האנדרטה מול מצודת יואב
בישראל מוצב אובליסק, שהוא העתק מוקטן של אנדרטת ג'ורג' וושינגטון, בגן הוורדים בירושלים, סמוך לבית המשפט העליון. שני אובליסקים נוספים הוצבו על ידי ממשלת מצרים (על פי הסכם השלום) בשנות השמונים, כאנדרטאות לחיילי הצבא המצרי במלחמת העצמאות, האחת ליד גשר עד הלום והשנייה מול מצודת יואב. בחיפה הוצב אובליסק הקיסר בהר הכרמל לציון ביקורו של וילהלם השני בארץ ישראל, אובליסק המסמן את המקום בו יוקם בית התפילה הבהאי בכרמל הצרפתי ובטכניון מוצב אובליסק הטכניון. במוזיאון ראלי בקיסריה ניצבת אנדרטה בצורת אובליסק מודרני עשוי שיש לזכר קהילות היהודים באיטליה ולזכר האיטלקים שהצילו יהודים במלחמת העולם השנייה.
אנדרטה נוספת נמצאת בעיר אריאל, לזכר הלוחמים הווטרנים שלחמו במלחמת העולם השנייה ברוסיה נגד צבא גרמניה.

האובליסק העתיק היחיד בישראל נמצא בקרקוס המזרחי של קיסריה (מכונה גם היפודרום).

 גלריה 

 ראו גם 
 אדריכלות מצרים העתיקה

 קישורים חיצוניים 




 אובליסקים בישראל, באתר yoaView
 האובליסקים בעולם 
 היסטוריה של אובליסקים מצרים 
 אובלסקים מצרים ברומא 

 הערות שוליים 

*