בית הבסבורג

בית הַבְּסְבּוּרְג (בגרמנית: Haus Habsburg; בספרדית: Casa de Austria, "בית אוסטריה") היה אחת משושלות המלוכה החזקות ביותר בהיסטוריה של אירופה. בסיס כוחו של הבית היה דוכסות אוסטריה (בהמשך רוממה לארכידוכסות), שנשלטה על ידי בני הבית ברציפות החל משנת 1276 ועד אובדן שלטונו, ורבים מהם כיהנו גם כמלכי וקיסרי האימפריה הרומית הקדושה.

מוצא המשפחה הוא בטירת הבסבורג  שבשווייץ, שעל שמה השושלת נקראת. במרוצת השנים בני הבסבורג השיגו לא רק את השלטון באוסטריה, אלא גם את כתרי בוהמיה, הונגריה, קרואטיה, קסטיליה, אראגון, פורטוגל, נאפולי וסיציליה, כמו גם נחלות ותארים אחרים.

השושלת הזכרית של בית הבסבורג נכחדה עם פטירתו של הקיסר קרל השישי בשנת 1740. הוא הוריש את רוב נחלותיו לבתו מריה תרזה, שהייתה נשואה לפרנץ הראשון מבית לורן, וילדיהם נחשבו כבני בית "הבסבורג-לורן" . בצורה זו הבית ממשיך להתקיים, ונשאר בשלטון עד פירוק האימפריה האוסטרו-הונגרית בשנת 1918.

היסטוריה
ממוזער|התפשטות נחלות בית הבסבורג

רוזנות הבסבורג
לפי מקורות שנויים במחלוקת, מוצא הבית הוא בשושלת האטיכונית  הקדומה מאזור אלזס. ידוע שראדבוט מקלטגאו הקים את טירת הבסבורג  בסביבות 1025, ומונה לרוזן הנחלה מסביב לטירה, בדרום האימפריה הרומית הקדושה דאז (כיום בשטח שווייץ). יורשיו הרחיבו את הנחלה, והשתלטו על שטחים נרחבים בארגאו, שוויץ, אונטרוולדן, אורי ואלזס. נראה שאוטו השני היה זה שאימץ את התואר "רוזן הבסבורג" (Graf von Habsburg).

במאה ה-13 יצאו מהרוזן רודולף השלישי  שני ענפים זוטרים לבית הבסבורג: ענף לאופנבורג  וענף נוי-קיבורג .

 עלייה למלכות 
האימפריה הרומית הקדושה הייתה מונרכיה נבחרת: מספר אצילים בכירים נשאו בתואר "נסיך בוחר", והם בחרו את המלך (שנקרא "מלך הרומאים" או "מלך גרמניה"), שאותו האפיפיור עשוי היה להכתיר ל"קיסר הרומי הקדוש".

בבחירות בשנת 1273  כל הנסיכים-בוחרים בחרו ברודולף הראשון מהבסבורג למלך הרומאים, חוץ מאחד – אוטוקר השני , מלך בוהמיה ודוכס אוסטריה, שסירב להכיר ברודולף גם לאחר שהוכתר למלך. בתגובה רודולף הטיל חרם קיסרי על אוטוקר, החרים את נחלותיו ויצא למלחמה נגדו. ב-26 בספטמבר 1276 אוטוקר נכנע, ומסר לרודולף את נחלותיו באוסטריה: דוכסות אוסטריה, שטיריה, קרינתיה וקרניולה.

במאות ה-14 וה-15 ידע בית הבסבורג עליות ומורדות: קרינתיה וקרניולה חזרו לידי הבית בשנת 1335, ובשנת 1363 נוספה גם רוזנות טירול, אבל במקביל איבד הבית את הנחלות בשווייץ לטובת הקונפדרציה השווייצרית הישנה. חלק משליטי בית הבסבורג פיצלו במותם את נחלותיהם בין בניהם, בהתאם למנהג הגרמני-סאלי, כך שרוב הזמן יותר מבן הבסבורג אחד מילא תפקיד של שליט. כמו כן, ההבסבורגים החלו לרכוש שטחים רבים מחוץ לאוסטריה על ידי שורה של נישואים פוליטיים:
 אלברכט החמישי, דוכס אוסטריה התחתן בשנת 1422 עם אליזבת מלוקסמבורג, יורשת העצר של ממלכות הונגריה ובוהמיה. בזכותה הוא הוכתר למלך הונגריה ובוהמיה בשנת 1438, ובאותה שנה הוא נבחר גם למלך הרומאים. מאז כל שליטי האימפריה הרומית הקדושה, חוץ מאחד, היו מבית הבסבורג.
 מקסימיליאן מאוסטריה (לימים הקיסר מקסימיליאן הראשון) התחתן בשנת 1477 עם מארי, דוכסית בורגונדיה. מנישואים אלו השיג בית הבסבורג את ארצות השפלה ואת רוזנות בורגונדי בצרפת.
 בנם, פיליפ "היפה", התחתן בשנת 1496 עם הנסיכה חואנה, בתם של מלך אראגון ומלכת קסטיליה. בזמן חתונתם חואנה לא הייתה צפויה לרשת את כתרי הוריה, כי היו לה אח ואחות גדולה שקדמו לה בסדר הירושה, אבל שניהם נפטרו בלי צאצאים שהגיעו לבגרות, וחואנה הפכה ליורשת העצר. בשנת 1506 פיליפ וחואנה היו למלך ומלכת קסטיליה, ובכך השיגו לבית הבסבורג דריסת רגל לא רק בחצי האי האיברי אלא גם ביבשת אמריקה שהתגלתה זה עתה. בנם הבכור של פיליפ וחואנה, קרלוס הראשון, ירש גם את כתר אראגון (שכלל גם נחלות באיטליה).
 פרדיננד הראשון, ארכידוכס אוסטריה (לימים קיסר), בנם של פיליפ וחואנה, התחתן בשנת 1521 עם אנה, נסיכת בוהמיה והונגריה. כשאחיה של אנה, המלך לאיוש השני, נפל בקרב מוהאץ', פרדיננד ירש את בוהמיה, הונגריה וקרואטיה.
 קרלוס הראשון (הידוע גם כקיסר קרל החמישי) התחתן בשנת 1526 עם איזבלה, נסיכת פורטוגל. בנם, המלך פליפה השני, ירש בשנת 1580 גם את הכתר הפורטוגלי.
 פליפה השני התחתן בשנת 1554 עם מרי הראשונה, מלכת אנגליה ואירלנד. בתקופת נישואיהם גם הוא נחשב למלך אנגליה ואירלנד, אבל לא נולדו להם ילדים, ועם פטירת המלכה מרי בשנת 1558 פליפה איבד את כתריה.

בזכות נישואים אלו, קרל החמישי/קרלוס הראשון שלט על שטח עצום שעליו לא מלך מעולם שום מלך אירופאי, וממלכתו זכתה לכינוי "האימפריה שהשמש אינה שוקעת בה לעולם".
 רשימת תאריו הייתה 

שמאל|ממוזער|אדמות הענף הספרדי של בית הבסבורג באדום, ושל הענף האוסטרי – בצהוב
בשנת 1556 הוא ויתר על מלכותו ופיצל את נחלותיו הרבות בין בנו ואחיו, ובכך פילג את בית הבסבורג לשני ענפים: ענף "ספרדי" וענף "אוסטרי". ענפים אלו הרבו להתחתן זה בזה, מה שבמרוצת השנים הקטין מאוד את המגוון הגנטי בבית הבסבורג.

 הענף הספרדי 

הענף הספרדי של בית הבסבורג, שאותו היוו צאצאי המלך קרלוס הראשון בקו הזכרי, שלט באימפריה הספרדית במאות ה-16 וה-17, ונחשב אז לענף הבכיר ביותר של השושלת (מבחינה גנאלוגית). תחת שלטון ההבסבורגים ספרד הגיעה לתור הזהב שלה.

פליפה השני היה בשנת 1540 לדוכס מילאנו, בעקבות היכחדותו של בית ספורצה. בשנת 1556 הוא ירש מאביו את ספרד ואת דוכסות בורגונדיה, ובשנת 1580 דודו אנריקה, מלך פורטוגל, נפטר ערירי, ופליפה היה גם למלך פורטוגל; בן דודו הממזר אנטוניו ניסה גם הוא לטעון לכתר הפורטוגלי, אך פליפה הביס אותו. לעומת זאת ההולנדים מרדו בו בהצלחה, ורק ארצות השפלה הדרומיות (באזור בלגיה של ימינו) נשארו תחת שלטון בית הבסבורג.

במאה ה-17 החלה שקיעתו של הענף הספרדי. עוצמתה הגאופוליטית של ספרד דעכה, ובשנת 1640 בדלנים פורטוגלים מרדו בפליפה הרביעי, מלך ספרד, תפסו את השלטון בליסבון והעבירו את הכתר הפורטוגלי לבית ברגנסה . הבן האחרון לענף הספרדי של בית הבסבורג היה קרלוס השני, מלך ספרד, בנו היחיד של פליפה הרביעי שהגיע לבגרות. קרלוס השני היה תוצר של דורות של נישואי קרובים, והוא סבל ממוגבלויות גופניות ונפשיות קשות. בין השאר הוא היה עקר, ובצוואתו האחרונה הוא הוריש את כתרו לפיליפ, דוכס אנז'ו מבית בורבון, שהיה נינו של פליפה הרביעי. עם פטירתו של קרלוס השני ב-1 בנובמבר 1700 נכחד הענף הספרדי.

 הענף האוסטרי 

מוצאו של הענף האוסטרי בקיסר פרדיננד הראשון, אחיו הצעיר של קרל החמישי, ולפיכך ענף זה נחשב לזוטר יותר מהספרדי.

פרדיננד הראשון שלט על נחלות בית הבסבורג באוסטריה (כארכידוכס) בזמן שאחיו מלך בספרד. בשנת 1526 גיסו של פרדיננד, לאיוש השני, מלך בוהמיה והונגריה, נפל במהלך קרב מוהאץ' נגד צבא האימפריה העות'מאנית, ולא היו לו ילדים חוקיים. בתגובה גם הפרלמנט הבוהמי וגם הפרלמנט הקרואטי בחרו בפרדיננד למלכם, וב-24 בפברואר 1527 הוא הוכתר למלך בוהמיה בפראג. המצב בהונגריה היה מורכב יותר: גם יאנוש הראשון זאפויה טען לכתר ההונגרי, וחלקים מהונגריה היו תחת שלטון עות'מאני. פרדיננד הראשון הוכתר למלך הונגריה, אך בפועל שלט רק במערב הארץ, שנקרא . בשנים שלאחר מכן בית הבסבורג המשיך להילחם באימפריה העות'מאנית, וכשידו הייתה על העליונה הרחיב את נחלותיו לכיוון מזרח.

ב-5 בינואר 1531 נבחר פרדיננד הראשון למלך הרומאים, ובכך סומן כיורשו של אחיו, הקיסר קרל החמישי, כשליט האימפריה הרומית הקדושה. ואכן, לאחר שקרל החמישי ויתר על הקיסרות, הרייכסטאג  הכריז על פרדיננד הראשון כקיסר האימפריה הרומית הקדושה. זה היה התואר הרם ביותר של הענף האוסטרי (ובית הבסבורג בכלל), והוא נשמר במשפחה עד פירוק האימפריה הרומית הקדושה בשנת 1806. החברים הזוטרים יותר בענף האוסטרי נודעו כ"ארכידוכסים", וחלקים מהם אף משלו בחלקים מאוסטריה (בכפוף לקיסר). אחד מהם, הארכידוכס אלברכט השביעי, היה נשוי לאיזבלה, נסיכת ספרד, ובשנת 1598 הם ירשו מאביה (פליפה השני) את ארצות השפלה ההבסבורגיות. לא נולדו להם ילדים, ולכן כשאלברכט נפטר ארצות השפלה חזרו לענף הספרדי של בית הבסבורג.

בשנת 1618 פרץ המרד הבוהמי, על רקע דתי – באותם ימים רוב הבוהמים היו פרוטסטנטים, בעוד שבית הבסבורג נותר קתולי. הפרלמנט הבוהמי הדיח את מלוכת הבסבורג, ובמקומה הוכתר פרידריך מפפאלץ למלך בוהמיה. המרד המקומי הסלים למלחמת דת ברחבי אירופה, מלחמת שלושים השנים. בקרב ההר הלבן הביס צבאו של הקיסר פרדיננד השני את המורדים הבוהמים, והשיב לו את כתר בוהמיה. המלחמה הסתיימה בחתימת שלום וסטפאליה, שהותיר בידי בית הבסבורג את כתריו ואת תואר "הקיסר האימפריה הרומית הקדושה", אבל צמצם את כוחו של הקיסר והעניק יותר כוח לנסיכים המקומיים ברחבי גרמניה.

כאשר הענף הספרדי של בית הבסבורג נכחד, בשושלת הזכרית של בית הבסבורג נותרו רק הקיסר דאז לאופולד הראשון ובניו הארכידוכסים יוזף וקרל (לימים יוזף הראשון וקרל השישי בהתאמה). הם טענו שהכתר הספרדי צריך להישאר בידי בית הבסבורג, והחליטו שקרל יטען לכתר הספרדי, בעוד שיוזף יירש את אביו כקיסר. יוזף וקרל חתמו על הסכם  לפיו אם אחד מהם ימות בלי בן זכר, השני יירש אותו, ואם השושלת הזכרית שלהם תיכחד לגמרי, נחלות הבית תעבורנה לבנותיו של יוזף.

במהלך מלחמת הירושה הספרדית קרל נחת בברצלונה והכריז על עצמו כמלך ספרד, אך בשנת 1711 אחיו יוזף נפטר, וקרל חזר לאימפריה הרומית הקדושה כדי לכהן כקיסר. הדבר החליש את טענתו לכתר הספרדי, ובהסכם רשטאט  הוא ויתר על ספרד, אבל קיבל את אדמות הענף הספרדי באיטליה ובארצות השפלה. קרל השישי הכריז על בתו מריה תרזה כיורשת שלו, ובכך הפר את ההסכם שחתם עם אחיו. קרל נפטר ב-20 באוקטובר 1740, ועמו הסתיים הקו הזכרי של בית הבסבורג, ופרצה מלחמת הירושה האוסטרית.

מלכי בית הבסבורג
 האימפריה הרומית הקדושה 
דיוקןשם(תקופת חיים)ייחוסהיבחרות למלךהכרה כקיסרסיום שלטון98x98 פיקסליםרודולף הראשון(1218–1291) 1 באוקטובר 1273 15 ביולי 1291103x103 פיקסליםאלברכט הראשון(1255–1308)בנו של רודולף הראשון27 ביולי 1298 1 במאי 1308110x110 פיקסליםאלברכט השני(1397–1493)צאצא של אלברכט הראשון18 במרץ 1438 27 באוקטובר 1439110x110 פיקסליםפרידריך השלישי(1415–1493)צאצא של אלברכט הראשון2 בפברואר 144019 במרץ 145219 באוגוסט 149397x97 פיקסליםמקסימיליאן הראשון(1459–1519)בנו של פרידריך השלישי16 בפברואר 14864 בפברואר 150812 בינואר 151981x81 פיקסליםקרל החמישי(1500–1558)נכדו של מקסימיליאן הראשון28 ביוני 151924 בפברואר 153027 באוגוסט 1556110x110 פיקסליםפרדיננד הראשון(1503–1564)אחיו של קרל החמישי5 בינואר 153127 באוגוסט 155625 ביולי 1564101x101 פיקסליםמקסימיליאן השני(1527–1576)בנו של פרדיננד הראשון28 בנובמבר 156225 ביולי 156412 באוקטובר 1576101x101 פיקסליםרודולף השני(1552–1612)בנו של מקסימיליאן השני27 באוקטובר 157512 באוקטובר 157620 בינואר 1612108x108 פיקסליםמתיאס(1557–1619)בנו של מקסימיליאן השני13 ביוני 161226 ביוני 161220 במרץ 1619109x109 פיקסליםפרדיננד השני(1578–1637)נכדו של פרדיננד הראשון28 באוגוסט 16199 בספטמבר 161915 בפברואר 1637100x100 פיקסליםפרדיננד השלישי(1608–1657)בנו של פרדיננד השני22 בדצמבר 163615 בפברואר 16372 באפריל 1657104x104 פיקסליםפרדיננד הרביעי(1633–1654)בנו של פרדיננד השלישי31 במאי 1653 9 ביולי 1654102x102 פיקסליםלאופולד הראשון(1640–1705)בנו של פרדיננד השלישי18 ביולי 16581 באוגוסט 16585 במאי 1705103x103 פיקסליםיוזף הראשון(1678–1711)בנו של לאופולד הראשון23 בינואר 16905 במאי 170517 באפריל 1711105x105 פיקסליםקרל השישי(1685–1740)בנו של לאופולד הראשון12 באוקטובר 171122 בדצמבר 171120 באוקטובר 1740

 ספרד 
דיוקןשם(תקופת חיים)תחילת מלוכהסיום מלוכההערות100x100 פיקסליםפליפה הראשון(1478–1506)12 ביולי 150625 בספטמבר 1506מלך רק על כתר קסטיליה, יחד עם אשתו המלכה חואנה81x81 פיקסליםקרלוס הראשון(1500–1558)23 בינואר 151616 בינואר 1556דה יורה מלך יחד עם אימו, המלכה חואנה, עד 155596x96 פיקסליםפליפה השני(1527–1598)16 בינואר 155613 בספטמבר 1598משנת 1580 כיהן גם כפיליפה הראשון, מלך פורטוגל91x91 פיקסליםפליפה השלישי(1578–1621)13 בספטמבר 159831 במרץ 1621כיהן גם כפיליפה השני, מלך פורטוגל96x96 פיקסליםפליפה הרביעי(1605–1665)31 במרץ 162117 בספטמבר 1665עד 1640 כיהן גם כפיליפה השלישי, מלך פורטוגל94x94 פיקסליםקרלוס השני(1661–1700)17 בספטמבר 16651 בנובמבר 1700

בית הבסבורג-לורן
ממוזער|333x333 פיקסלים|סמל בית הבסבורג-לורן, מגן המחולק אנכית לשלושה חלקים: בשמאל סמל הבסבורג הקדום, באמצע סמל אוסטריה (באבנברג), ובימין סמל בית לורן
ב-12 בפברואר 1736 מריה תרזה, בתו ויורשת העצר של הקיסר קרל השישי, התחתנה עם פרנץ שטפן, דוכס לורן, נצר לבית לורן. הם ירשו את רוב נחלות בית הבסבורג כשקרל השישי נפטר, אם כי מקצתן (כגון שלזיה) אבדו במלחמת הירושה האוסטרית. נישואיהם יצרו שושלת חדשה: בית הבסבורג-לורן (בגרמנית: Haus Habsburg-Lothringen), שבניה אומנם משתייכים לבית לורן לפי הקו הזכרי, אך רואים עצמם כהמשכו של בית הבסבורג.

בשלהי המאה ה-18 יצאו מבית הבסבורג-לורן שני ענפים זוטרים: ענף טוסקני (Asburgo-Lorena di Toscana), שבניו כיהנו כדוכסים הגדולים של טוסקנה, וענף אוסטריה-אסטה (Austria-Este), שבניו היו דוכסי מודנה ורג'ו.

המלחמות הנפוליאוניות החלישו את מלוכת הבסבורג. בשנת 1806 התפרקה האימפריה הרומית הקדושה, ומאז נודע הקיסר פרנץ השני כ"קיסר אוסטריה". אחרי המלחמה מריה לואיזה, בתו של הקיסר פרנץ ואשתו של נפוליאון בונפרטה, הייתה לדוכסית פארמה בזכות עצמה, אך בלי היכולת להוריש את תואר הדוכס לצאצאיה. במהלך איחוד איטליה ההבסבורגים איבדו את נחלותיהם באיטליה.

עם ייסוד האימפריה המקסיקנית השנייה בשנת 1864, מקסימיליאן הראשון מהבסבורג-לורן (אחיו של הקיסר פרנץ יוזף) התמנה לקיסר מקסיקו. הוא לא החזיק בכתרו זמן רב, ושלוש שנים לאחר מכן הוא הודח ואף הוצא להורג.

רצח פרנץ פרדיננד, מי שהיה יורש העצר האוסטרו-הונגרי מבית הבסבורג-לורן, הוא שהביא לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. בשל תבוסתה במלחמה התפרקה האימפריה האוסטרו-הונגרית, וב-11 בנובמבר 1918 הכריז קרל הראשון, קיסר אוסטריה שהוא משחרר את נתיניו משבועות האמונים אליו, ומתיר להם לבחור את שלטונם בעצמם; יומיים לאחר מכן הוא פרסם הצהרה דומה גם בתוארו כמלך הונגריה. כך הפכו אוסטריה והונגריה לרפובליקות, והסתיים שלטון ההבסבורגים. הרפובליקה האוסטרית אף חוקקה את "החוק ההבסבורגי", שאסר על אלו שהיו בני משפחת המלוכה האוסטרית להמשיך ולחיות בה.

ראש בית הבסבורג-לורן הנוכחי, נכון לשנת 2025, הוא קרל פון הבסבורג, נכדו של הקיסר קרל הראשון.

 עץ משפחה 

קישורים חיצוניים




 Erzherzog Dr. Otto von Habsburg (Autorisierte Ehrenseite)
 Habsburg Biographies
 Habsburg Resource Centre on SurnameWeb
 https://web.archive.org/web/20030623055155/http://www.ac.wwu.edu/~stephan/Rulers/hapsburg3.html
 Genealogical tree of the house of Habsburg (till Maria Theresia)



הערות שוליים

*
קטגוריה:הרנסאנס
קטגוריה:העת החדשה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
קטגוריה:אצולה אוסטרית
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית
הבסבורג
הבסבורג
קטגוריה:האימפריה האוסטרית