סוכנות החלל הישראלית

סוכנות החלל הישראלית (סל"ה - הסוכנות הישראלית לניצול החלל, ידועה בחו"ל גם כ-Israel Space Agency - ISA) היא גוף ממשלתי שפועל במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה. מטרתה להתוות תוכניות ודרכי פעולה לקידום המטרות הלאומיות האזרחיות של ישראל בתחום החלל, וכן לתאם בין הגופים השונים העוסקים בחקר החלל בישראל, לצרכים מדעיים ומסחריים.

 היסטוריה 
תוכנית החלל הישראלית החלה עם שיגור הרקטה שביט 2 לחלל ב־5 ביולי 1961, לצורכי מחקר. לאחר שיגור שביט 2 פורסם שיבצעו שיגורים של רקטות נוספות, לצורך מחקר על הסטרטוספירה והיונוספירה לצורכי מדע. אולם אחר כך, במשך שנים רבות לא קודמה תוכנית החלל הישראלית.

בשנת 1981 הושקה תוכנית הלוויינים הישראלית, כאשר ראש אגף המודיעין, האלוף יהושע שגיא, הקציב חמישה מיליון דולר לבדיקת היתכנות פרויקט לבניית משגר לוויינים, לוויינים ומצלמות טלסקופיות. בנוסף אושרה הקמתה של מנהלת תוכנית החלל. במקביל, כתגובה לפרויקט "לוויין התקשורת הערבי" - Arabsat, יוזמה של הליגה הערבית שהושקה ב-1976 , קבוצה בראשות מאיר עמית (לשעבר ראש המוסד ושר התקשורת) עם יזמים נוספים ביקשה לשגר לוויין תקשורת ישראלי (לימים פרויקט סדרת הלוויינים "עמוס").

באפריל הוקמה 1983 סוכנות החלל הישראלית במסגרת משרד המדע והפיתוח שהוקם שנה קודם, ביוזמת שר המדע יובל נאמן, במטרה, בין השאר לשמש כמסווה לפעילות הסודית לפיתוח פרויקט לוויין הריגול הישראלי.

בשנת 1984 הוחלט על הקמת מוקד הידע הלאומי בנושא חלל בתע"א, ונחתם חוזה בין התעשייה האווירית ומשרד הביטחון לפיתוח תשתיות ופרויקט לוויין תצפית ראשון. הוקמה מינהלת פרויקט בתע"א שבראשה עמד במשך שנים רבות משה בר-לב.

באוגוסט 1985 הודיע דרור שדה, ראש סוכנות החלל הישראלית, כי ישראל מתכננת לשגר לוויין.

ב־19 בספטמבר 1988 שוגר "אופק 1", הלוויין הישראלי הראשון בחלל. על־פי ההודעות הרשמיות, נועד אופק 1 לבדוק את יכולתה של ישראל להכניס לוויין למסלול סביב כדור הארץ ולבחון את מערכותיו בתנאי חלל. גם הלוויין השני בסדרה, "אופק 2", היה לוויין ניסוי ששוגר באפריל 1990. לאחר שיגורו הכריז שר הביטחון משה ארנס כי בקרוב ישראל תשגר לוויין בעל יכולת מודיעינית. אולם רק לאחר חמש שנים ושני שיגורים כושלים שוגר "אופק 3" באפריל 1995.

ב-1997 הוקמה ביוזמת התעשייה האווירית ושותפים נוספים חברת "אימאג'סאט אינטרנשיונל", המפעילה את סדרת של לווייני הצילום המסחריים "ארוס", על בסיס הטכנולוגיה של סדרת לוויני "אופק".

ב-27 ביולי 2005 התכנסה הוועדה המנחה של סל"ה ואישרה את חזון הסוכנות:
"חקר החלל וניצולו הוא מכשיר חיוני להגנת החיים על כדור הארץ; מפתח להכרת היקום, כדור הארץ וסביבתו; מנוף לקידום טכנולוגי; מפתח לקיומה של חברה מודרנית וכלכלה מפותחת המבוססת על ידע; מוקד משיכה לכוח אדם מדעי וטכנולוגי איכותי". חזון סל"ה הוא: "לשמר ולהרחיב את היתרון היחסי של ישראל ולהציב אותה בקבוצת חמש המדינות המובילות בעולם בחקר החלל וניצולו".

מטרות-העל במימוש החזון הן:
 לבנות ולקיים בחלל מערכות לוויינים לחקר החלל ולמחקר כדור הארץ מהחלל;
 לפתח את הטכנולוגיות, הידע והתשתית המדעית (כולל מעבדות וכ"א מתאים) הנחוצים לחקר החלל;
 לקדם שיתופי פעולה בינלאומי בחקר החלל וניצולו על מנת לחזק את האינטרסים הכוללים של מדינת ישראל;
 לפעול לחיזוק הקשר בין המחקר והשימוש בחלל ובין החברה בישראל.

הנהלה
מנהלי הסוכנות 
 שם  שנות כהונה דרור שדה  דוד אביר  1985 - 1987 עקיבא בר-נון  1989 – 1993 מרסל קליין  1994 אבי הר-אבן  ינואר 1995 – ספטמבר 2004 צבי קפלן  ספטמבר 2004 – ספטמבר 2011 מנחם קידרון  ינואר 2012 – 2015 אבי בלסברגר  מאי 2016 – אוגוסט 2021 אורי אורון  ספטמבר 2021 - הווה

 יו"ר סוכנות החלל
 שם  שנות כהונה יובל נאמן  1983 – 2005 יצחק בן ישראל  2005 – 2022 דן בלומברג  2022 - 2025 שמרית ממן 2025 - הווה

שיתופי פעולה
לסוכנות החלל הישראלית הסכמי שיתוף פעולה חתומים עם סוכנויות החלל של: צרפת (CNES), ארצות-הברית (NASA), קנדה (CSA), הודו (ISRO), גרמניה (DLR), אוקראינה (NSAU), רוסיה (Roscosmos), הולנד (NLR) וברזיל (AEB). ב-2001 אף נערכו מגעים לצירוף ישראל לסוכנות החלל האירופית.

בספטמבר 2003 חתמה סוכנות החלל הישראלית על הסכם שיתוף פעולה עם סוכנות החלל ההודית, במטרה לשגר טלסקופ המסוגל לקלוט קרניים אולטרה-סגולות.

ביוני 2009 סוכנויות החלל של ישראל ואיטליה חתמו על הסכם שיתוף פעולה בפיתוח לווייני תקשורת.

ביולי 2018, במהלך ביקורו של ברנדסטיין ג'ם ראש סוכנות החלל נאס"א בישראל, נחתם הסכם להעמקת שיתוף הפעולה בין נאס"א לסוכנות החלל הישראלית.

בינואר 2022 סוכנות החלל הישראלית הצטרפה לתוכנית ארטמיס בהובלת נאס״א.

 פרויקטים 
שמאל|ממוזער|230px|שיגור הלוויין אופק 7 על גבי משגר הלוויינים שביטכחלק מתפקידה, סוכנות החלל הישראלית מקדמת ותומכת בפרויקטים רבים בתחום החלל בישראל, כולל שיתופי פעולה בינלאומיים ובהם:
 סלושסאט (Sloshsat) - מיקרו-לוויין לחקר תופעת השכשוך של נוזלים בחלל. שוגר לחלל ב-12 בפברואר 2005 ופעיל עד היום. שותפים: רפאל, מעבדות NLR, FOKKER-SPACE, סוכנות החלל הישראלית וסוכנות החלל האירופית (ESA).
 ונוס (Venus) - פיתוח בנייה ושיגור לחלל של מיקרו-לוויין מדעי לחקר כדור הארץ, פעל בחלל החל מ-2 באוגוסט 2017 עד 1 באוגוסט 2024. שותפים: ממשלה, תע"א, אלביט (אלאופ), רפאל, סוכנות החלל הישראלית וסוכנות החלל הצרפתית (CNES).
 אולטראסאט (Ultrasat) - לוויין מדעי המצויד בטלסקופ אסטרונומי בתחום קרינה אולטרה-סגול (UV), בעל שדה רחב במיוחד (210 מעלות רבועות) המיועד לחקור אירועים חולפים ביקום. שותפים: סוכנות החלל הישראלית, מכון ויצמן, מכון דסי התעשייה האווירית ואלביט מערכות. הטלסקופ צפוי להיות משוגר בשנת 2026.
 שלום (SHALOM) - לווין היפרספקטראלי שייבנה בשיתוף פעולה ישראלי-איטלקי למטרות מחקר בתחומי איכות הסביבה, חקלאות וכו'.
 ספייס פארמה (SpacePharma) - פרויקט משותף עם סוכנות החלל האיטלקית של לווין, ששוגר בספטמבר 2020, במטרה לחקור בין השאר יעילות של חומרים אנטי-חיידקיים בתנאי חוסר כבידה וכיצד חיידקים מפתחים עמידות לאנטיביוטיקה כשהן בתנאי חוסר כבידה.

 משגרים ישראליים 
 שביט - סדרת משגרי לוויינים. משמשת לשיגור לווייני אופק.

 טייסי חלל ישראליים 
שמאל|ממוזער|230px|אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון
נכון ל-2022 היו שני טייסי חלל ישראלים.

ב-16 בינואר 2003, כתוצאה של תיאום בין סל"ה ונאס"א, יצא לפועל פרויקט האסטרונאוט הישראלי. האסטרונאוט הנבחר היה אל"ם אילן רמון. משימתה של מעבורת החלל קולומביה ארכה 16 יום, בהם היה רמון אחראי על תפעול ניסויים ישראלים נבחרים אשר נשלחו על המעבורת. בין הניסויים היה ניסוי MEIDEX וניסוי הגן הכימי. ב־1 בפברואר 2003, כ-16 דקות לפני הנחיתה התפרקה המעבורת באטמוספירה, וכל צוות המעבורת נספה.

ב־8 באפריל 2022 בשעה 18:17 שעון ישראל, יצא לחלל איתן סטיבה, הישראלי השני בחלל בתולדות ישראל, הטיסה הייתה טיסה פרטית מטעם אקסיום. סוכנות החלל הישראלית וקרן רמון חברו לאיתן סטיבה במסגרת משימת רקיע ושלחו עימו עשרות ניסויים שבוצעו בתחנת החלל הבינלאומית.

ראו גם
 מנהלת תוכנית החלל
 סוכנות חלל

 קישורים חיצוניים 










  סוכנות החלל הישראלית, סרטון תדמית 2014
 ונוס בדרך לחלל: נחתם הסכם לשיגור הלוויין הישראלי-צרפתי, אתר רשת ב' בקול ישראל, 24 בינואר 2014
  כנס 30 שנה לסוכנות החלל הישראלית, אוניברסיטת תל אביב, יוני 2014 | פתיחה | אות הוקרה על פועלו של יובל נאמן | סוכנות החלל הישראלית - עבר, הווה, עתיד | שיגור אופק 10 | אוניברסיטת החלל הבינלאומית מגיעה לטכניון | מגמות בחלל האזרחי ומבט עתידי | שר המדע, הטכנולוגיה והחלל, חבר הכנסת יעקב פרי | התגייסות מדינת ישראל בתחום החישה מרחוק לסיוע לאזורים מוכי אסון | ננו לוויינים | החללית גאיה והמהפכה הצפויה באסטרונומיה | פרויקט "סמסון"- טיסת מקבץ אוטונומית ראשונה בחלל |
 נאס"א וסוכנות החלל הישראלית חתמו על הסכם לשיתוף פעולה, לשכת העיתונות הממשלתית, אוקטובר 2015
  חתימת הסכם שיתוף פעולה ישראל-נאס"א, במעמד מנחם קדרון, יצחק בן ישראל וצ'ארלס בולדן. 13 באוקטובר 2015 בערוץ משרד המדע

 שיתופי פעולה של סוכנות החלל עם מדינות וארגונים | איטליה | איטליה | יפן | גרמניה | הודו | צרפת | צרפת | אוסטריה | לוקהיד מרטין | סוכנות החלל האירופית | האו"ם | האיגוד העולמי של חוקרי החלל | תחנת החלל הבינלאומית | מדענים מאיראן, מטורקיה, מירדן, ממצרים, מפקיסטן, מקפריסין, מהרשות הפלסטינית ומישראל | באתר סוכנות החלל הישראלית
 קהילת מחנכי ומובילי החלל הישראלית הורייזון (HORIZON) באתר סוכנות החלל הישראלית

 הערות שוליים 

ישראל
קטגוריה:תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:משרד המדע והטכנולוגיה
קטגוריה:אסטרונומיה בישראל