ארנסט מאייר

ארנסט וולטר מאייר (באנגלית: Ernst Walter Mayr; 5 ביולי 1904 – 3 בפברואר 2005) היה ביולוג אמריקאי יליד גרמניה, אחד האבולוציונים המובילים במאה ה-20 נחשב לאחד מהביולוגים האבולוציוניים המובילים בעולם, ולעיתים כונה "דרווין של המאה ה-20". עבודתו תרמה למהפכה התפיסתית שהובילה לסינתזה האבולוציונית המודרנית של גנטיקה מנדליאנית ואבולוציה דרווינית, ופיתוח מושג המין הביולוגי. ידוע גם בזכות מחקריו בתחום טקסונומיה של עופות, גנטיקה של אוכלוסיות תאוריית ההתמיינות הפריפאטרית (התמיינות אבולוציונית) שלו, המבוססת על מחקרים שערך על ציפורים נחשבת לבסיס להתמיינות, והיא הבסיס לתאוריה של "שיווי משקל מקוטע". מלבד מחקריו בביולוגיה, כתב מאייר גם על הפילוסופיה וההיסטוריה של המדע באופן כללי, ובביולוגיה בפרט. אחד המושגים המרכזיים אותם פיתח הוא חשיבה אוכלוסייתית שיש לה השלכות בתחומים הנוגעים לאבולוציה - הן של יצורים חיים והן של מערכות במדעי החברה.

 פעילותו 
מאייר נולד בקמפטן בגרמניה. בשנת 1926 קיבל דוקטורט באורניתולוגיה באוניברסיטת ברלין והצטרף כחבר סגל לאוניברסיטה.

בשנת 1928 הוביל מאייר את הראשונה מתוך שלוש משלחות לגינאה החדשה ואיי שלמה, שם התרשם עמוקות מההשפעות של פיזור גאוגרפי על מינים שונים של בעלי חיים. מחקריו המוקדמים בנושא היכולת של מין להתפצל למינים חדשים (ספציאציה) ובחקר אוכלוסיות שנוצרו ממספר קטן של מייסדים (founder populations) הפכו אותו לאחד המובילים בפיתוח הסינתזה האבולוציונית המודרנית. תיאוריה זו, ששילבה את עבודותיהם של צ'ארלס דרווין (ברירה טבעית) וגרגור מנדל (גנטיקה), כללה את התהליכים הביולוגיים של מוטציה ושחבור גנים, שינוי במבנה ותפקוד הכרומוזומים, בידוד רבייתי וברירה טבעית. מאייר הציג את רעיונותיו בספרו המרכזי Systematics and the Origin of Species (1942).

כביולוג טיפוסי עם ניסיון מועט במתמטיקה. מאייר נהג לבקר את הגישות המתמטיות המוקדמות לאבולוציה כמו זו של ג'ון הלדיין, לה קרא בשנת 1959 גישת "גנטיקת שקית קטניות". הוא דוחה בעקביות את העמדה לפיה אבולוציה היא למעשה שינוי בתכיפות הגנים באוכלוסיות, וטוען שיש לקחת בחשבון גורמים אחרים כמו בידוד מבחינת הְתרבות. באופן דומה מאייר ביקר גם מחקרים באבולוציה מולקולרית כמו אלו שנערכו על ידי קרל ווז .

ברבים מכתביו דוחה מאייר את רעיון הרדוקציוניזם בביולוגיה אבולוציונית, וטוען שלחצים אבולוציוניים פועלים על האורגניזם בכללותו, ולא על גנים ספציפיים, ושלגנים יכולות להיות השפעות שונות בתלות בשאלה אילו גנים אחרים נמצאים בתהליך. הוא תמך בחקר הגנום כמכלול ולא חקר כל גן בנפרד.

מחקרים עדכניים באבולוציה מולקולרית מראים שלמרות שהתמיינות אלופטרית (בשל בידוד גאוגרפי) היא ככל הנראה שכיחה בקרב קבוצות (בעיקר אלו בעלות יכולת ניידות גבוהה יותר) כמו ציפורים למשל, ישנם גם מקרים רבים של התמיינות סימפאטרית (ללא בידוד גאוגרפי וקשורה בדרך כלל בשימוש במשאבים שונים) בקרב חסרי חוליות (בעיקר חרקים).

גם כשחצה את גיל 100, המשיך מאייר לכתוב ספרים, וביום הולדתו ה-100 התראיין למגזין "סיינטיפיק אמריקן".

סיכום תורת האבולוציה
מאייר סיכם את תורת האבולוציה של צ'ארלס דרווין, וחילק אותה למספר עובדות מרכזיות והמסקנות שהוסקו מהן:
 כל מין הוא פורה מספיק, כך שאם כל הצאצאים ישרדו עד לרבייה – האוכלוסייה תגדל (עובדה).
 על אף תנודות תקופתיות, אוכלוסיות נשארות בקירוב באותו גודל (עובדה).
 משאבים כגון מזון הם מוגבלים ונותרים יציבים יחסית לאורך זמן (עובדה).
 מכאן נובע מאבק קיומי (הסקה).
 פרטים באוכלוסייה שונים באופן משמעותי זה מזה (עובדה).
 חלק ניכר מהשונות הוא תורשתי (עובדה).
 פרטים הפחות מותאמים לסביבה נוטים פחות לשרוד ופחות להתרבות; פרטים המתאימים יותר לסביבה נוטים יותר לשרוד, להתרבות, ולהוריש את תכונותיהם התורשתיות לדורות הבאים – תהליך המהווה את עקרון הברירה הטבעית (עובדה).
 תהליך זה, המתרחש בהדרגה, גורם לאוכלוסיות להשתנות ולהסתגל לסביבתן, ובסופו של דבר הצטברות השינויים עשויה להוביל להיווצרות מינים חדשים (הסקה).

מאייר שאל מה היו התרומות המשמעותיות ביותר של דרווין? הוא השיב כי היו אלו שלושה דברים:

 הצגת ראיות מקיפות לקיומה של אבולוציה. וזאת בניגוד לדעה לפי מינים אינם משתנים, אין תהליך היווצרות או הכחדה של יצורים חיים אלה כל המינים היו בצורתם הנוכחית מאז ומתמיד.
 הסבר תהליך האבולציה באמצעות הברירה הטבעית, זאת בניגוד לתאוריות מתחרות - כמו לאמרקיזם לדוגמה,
 התייחסות למינים כאוכלוסיות. התייחסות למין כאל אוכלוסייה של פרטים שונים שיש ביניהם הבדלים במקום התייחסות לכל המין כאל מקשה אחת, דבר זה הוביל למושג שמאייר פיתח - חשיבה אוכלוסייתית
בהקשר לפרסום ספרו של דרווין מוצא המינים, זיהה מאייר מספר השלכות פילוסופיות של תורת האבולוציה:
 עולם משתנה ומתפתח – לא עולם סטטי.
 חוסר סבירות של בריאתנות.
 שלילת הרעיון שליקום יש תכלית קבועה.
 ערעור ההצדקות לתפיסה אנתרופוצנטרית (מרכזיות האדם).
 תהליכים חומריים מסבירים את הרושם של תכנון.
 "חשיבה אוכלוסייתית" מחליפה את הגישה המהותנית.

פרסים
 1939 חבר באיגוד המלכותי האוסטרלי לחקר עופות (RAOU)
 1958 מדליית דרווין-וואלאס (Darwin-Wallace Medal) מטעם Linnean Society of London
 1969 המדליה הלאומית למדעים (National Medal of Science) של ארצות הברית
 1983 פרס בלצן בזואולוגיה
 1984 מדליית דרווין
 1986 מדליית סארטון (Sarton Medal) מטעם האגודה להיסטוריה של המדע
 1998 פרס לואי מאייר (Lewis Thomas Prize) לכתיבה מדעית
 1999 פרס קראפורד של האקדמיה השוודית למדעים במדעי החיים על פיתוח הקונספט של ביולוגיה אבולוציונית
 2000 פרס המחקר ע"ש לווי ואלדן מילר (Loye and Alden Miller Research Award)

יצוין כי למרות הישגיו הרבים, הוא לא קיבל פרס נובל, מכיוון שמחקר של ביולוגיה אבולוציונית איננו בתחום הפרס. הוא עצמו ציין כי אפילו צ'ארלס דרווין, אם היה חי, לא היה מקבל פרס נובל. פרס קראפורד, שאותו קיבל, מהווה תחליף לפרס נובל בביולוגיה.

מספריו
 The Growth Of Biological Thought
 Evolution and the Diversity of Life
 One Long Argument
 Populations Species and Evolution
 Toward a New Philosophy of Biology
 Principles of Systematic Zoology
 Systematics and the Origin of Species
 This Is Biology
 What Evolution Is

קישורים חיצוניים






 הערות שוליים 

קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:ביולוגים אמריקאים
קטגוריה:ביולוגים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס קראפורד במדעי החיים
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית למדעים
קטגוריה:זוכי מדליית ג'ורג' סארטון
קטגוריה:זוכי פרסי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:זוכי מדליית ליניאוס
קטגוריה:זוכי פרס לייבניץ
קטגוריה:זוכי מדליית דרווין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1904
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2005