כרמיאל

ממוזער|250px|חזיתו הראשית של בניין עיריית כרמיאל, השוכן במרכז העיר החדש
שמאל|ממוזער|250px|אחד ממבני המגורים בשכונה המערבית בכרמיאל, שנבנתה בשנות השבעים
שמאל|ממוזער|250px|מבט על אתר המפלים בפארק הגליל
ממוזער|250px|בניינים חדשים בעיר (רמת רבין)
ממוזער|250px|רחוב ראשי בעיר
שמאל|ממוזער|250px|אתר נפילת רקטה במלחמת לבנון השנייה
250px|ממוזער|הספרייה העירונית בתכנון האדריכלים משה לופנפלד וגיורא גמרמן
כַּרְמִיאֵל היא עיר במחוז הצפון שבישראל. שוכנת סמוך לכביש 85 – כביש עכו-צפת, בבקעת בית הכרם. כרמיאל הוקמה בשנת 1964 והוכרזה כעיר בשנת 1986.

מקור שמה של העיר במיקומה בבקעת בית הכרם.

גאוגרפיה
בקעת בית הכרם (בקעת שגור), מהווה מבחינה טופוגרפית את הגבול בין הגליל העליון לגליל התחתון. העיר בנויה ברובה על הגבעות שמדרום לבקעה ועל הר כרמי ברכס שגור, בקעת בית־הכרם יחד עם רכס שגור, בקעת סכנין ורכס יוטבת מהווים מבחינה טופוגרפית את הגליל התחתון המרכזי הנקרא לב הגליל.

העיר כרמיאל היא העיר הגדולה והמרכזית באזור זה.

היסטוריה
250px|ממוזער|בניית שיכונים ראשונים בכרמיאל, בשנת 1964
העיר הוקמה בבקעת בית הכרם (בקעת שגור) בשנת 1964, על אדמות שבחלקן הולאמו מהכפרים בסביבה – דיר אל אסד, מג'ד אל כרום, בענה ונחף. ב-29 באוקטובר 1964 נערך טקס חנוכת העיר, בנוכחות ראש הממשלה לוי אשכול. הקמתה של העיר היוותה למעשה חלק מתוכנית סו"ס שמטרתה הייתה הרחבת היישוב היהודי במרכז הגליל. התוכנית נרקמה על ידי לוי אשכול, יוסף ויץ ובנו רענן ויץ, ובראש צוות ההקמה עמד אדם טל, עוזרו של השר פנחס ספיר. מיקומה של העיר נבחר מתוך כוונה ליצור קשר התיישבותי יהודי בסמוך לכביש עכו-צפת, הכביש העיקרי המחבר את מרכז הארץ עם יישובי הגליל העליון ואצבע הגליל.

בשנת 1969 הסתיימה הכנת תוכנית האב של העיר, המפרטת את פריסת התשתיות (רשת כבישים, מים, רשת החשמל, תכנון נופי ועוד) העתידית לעיר.
עם התרחבותה היא שוכנת גם על אדמות שהופקעו בשנת 1976, הפקעה שהובילה לאירועי יום האדמה.

בשנת 1972 קיבלה העיר מעמד של עיירת פיתוח. מעמד זה נתן לעיר אפשרות למשוך זוגות צעירים רבים בשל התמריצים הכלכליים הניתנים על ידי הממשלה. בשנת 1986 הפכה כרמיאל רשמית לעיר.

בשנות ה-90 נקלטו בעיר מעל 17,000 עולים מברית המועצות לשעבר, וכן עברו אליה תושבים בני הארץ.

לאחר הנסיגה מדרום לבנון בשנת 2000, נקלטו בעיר מספר משפחות של יוצאי צד"ל, רובן התיישבו בשכונת רמת רבין בעיר.

במהלך מלחמת לבנון השנייה, נפלו ברחבי העיר עשרות קטיושות, שחלקן גרמו לנזקי רכוש ולנפגעי חרדה. משפחות רבות עזבו את העיר עד לתום המלחמה.

במהלך מבצע חיצי הצפון, שהחל בספטמבר 2024 כחלק ממלחמת חרבות ברזל, שוגרו לכרמיאל מאות רקטות מלבנון על ידי ארגון הטרור חזבאללה. רובן המוחלט יורט, אך חלקן נפלו בעיר וגרמו נזק לרכוש, בהם בנייני מגורים וכלי רכב. ואף גרמו לפציעה של תושבים באורך קל. מספר השיגורים לעיר הגיע לעשרות טילים בכל מתקפה, כשכל כמה ימים נשמעו אזעקות ברחבי העיר.

אוכלוסייה
בעשורים הראשונים לאחר הקמתה, הייתה כרמיאל בעלת אוכלוסייה יהודית הומוגנית. בתחילת שנות האלפיים החלו להתיישב חרדים בכרמיאל, והוקמו בה מוסדות חינוך חרדיים. בשנת 2000 התיישבו בעיר כמה עשרות ממשפחות יוצאי צבא דרום לבנון, ובעשורים שלאחר מכן הצטרפו לעיר תושבים ערביים והמתגוררים בכל חלקי העיר. בכרמיאל אין מערכת חינוך בערבית.

עיר "יהודית מעורבת"
ניתוח סוציולוגי של העיר מציג את כרמיאל כ"עיר יהודית-מעורבת" המתמודדת עם מתח מובנה בין אידאולוגיה של הפרדה אתנו-לאומית ובין מציאות של חיים משותפים. אף שהעיר הוקמה כחלק ממדיניות "ייהוד הגליל" כדי להוות מעוז יהודי, היא התפתחה למרכז אזורי שמשרת גם את האוכלוסייה הערבית ביישובים הסמוכים. כתוצאה מכך, נוכחותם של ערבים בעיר, הן כיוממים והן כתושבים, הפכה לחלק אינטגרלי מהמרקם החברתי והכלכלי שלה. על פי המחקר, העיר מתמודדת עם המציאות המעורבת באמצעות מה שהוגדר בו כ"סגרגציה מלמטה" – פרקטיקה יומיומית שמטרתה לנהל את המרחב המשותף באופן שלא יערער על זהותה היהודית של העיר.

במסגרת סגרגציה זו, המאמר מבחין בין שני סוגי מרחבים: "מרחבי ארעיות" ו"מרחבי תושבות". מרחבי הארעיות הם אזורים כמו מרכזי קניות או מקומות עבודה, שבהם נוכחות ערבית רצויה ונתפסת באופן פונקציונלי. לעומת זאת, מרחבי התושבות הם אזורים כמו שכונות מגורים, שבהם נוכחות ערבית נתפסת כמאיימת וגורמת לעוינות בקרב חלק מהתושבים היהודים. המחקר מצביע על כך שהמאבק על זהותה היהודית של כרמיאל מתנהל בעיקר במישורים אלו, באמצעות סימון גבולות חברתיים פנימיים המנסים לשמר את הזהות היהודית, במקביל לנוכחות של ערבים הנחוצה לשגשוג הכלכלי של העיר.

אתרים בעיר
שמאל|ממוזער|250px|תצפית על כרמיאל במרץ 2010
בכניסה לעיר הוקם גן הפסלים משואה לתקומה. באתר פסלים של הפסל היהודי ניקי אימבר (1920–1996). הפסלים עשויים מבטון מצופה בברונזה, וכוללים שלוש קבוצות:
קבוצת השואה – בה נראה אדם מוקף בגדר תיל, לידו אדם הנושא את גופת חברו הגוסס ולידם אשה המחזיקה את בנה הגוסס ומתחננת על חייה.
קבוצת העלייה – משפחה עולה ארצה על מטלטליה המעטים ובראשם הולך הסב עם ספר תורה.
התקומה – אם צעירה המניפה את תינוקה כסמל תקוה לדור החדש שיגדל בארץ ישראל.
ליד אתר זה נמצאת אנדרטת החיילים היהודים המנציחה את הלוחמים היהודים בצבאות בעלות הברית שנפלו במלחמת העולם השנייה. הפסל נדמה לעגלת תותח ועליה קסדות הנושאות את סמלי בעלות הברית.
 פארק הגליל – פארק בשטח של כ-100 דונם שהוקם במחצבה נטושה. המחצבה שוקמה ונשתלו בה כ-27,000 צמחים וכ-3,000 עצים. העבודות התבצעו בשנים 1993–1994 והפארק נחנך באופן רשמי ביום העצמאות ב-26 במאי 2004. במרכז הפארק נמצא אתר המפלים, ובו מספר מפלי מים הזורמים לאורך קירות המחצבה הנטושה, ונקווים אל בריכה בה פורחים פרחי נימפאה. עוד קיימים בפארק מרפסת תצפית, תיאטרון פתוח וחורשה לזכר בני העיר אשר נפלו במלחמות ישראל. בצידו המזרחי של הפארק הוקם בניין עיריית כרמיאל אשר נחנך ב-1999.
 פארק רבין ובו אתר העתיקות חורבת קב. באתר נמצאים שרידי חווה ביזנטית ובה גת, כנסייה ורצפת פסיפס. בתקופה הממלוכית שימש המקום כאתר מלאכה, ונמצא בו גם תנור קרמיקה מהתקופה הצלבנית. המבנה הנוכחי במקום הוא מהתקופה העות'מאנית.
התיאטרון (המכונה בטעות אמפיתיאטרון) הגדול בארץ משתרע על פני שטח של 20 דונם במזרח העיר, וצופה אל נחל שזור אשר זורם בהמשך אל נחל חילזון. במקום מתקיימים, בין היתר טקסי הפתיחה והנעילה של פסטיבל מחול כרמיאל, והוא יכול להכיל 25,000 צופים.
פארק המשפחה – פארק שהוקם ב-2007 ליד בית העירייה. הפארק יכול להכיל 400 איש ויש בו מתקנים ומשחקים המתאימים לכל המשפחה, כגון: באולינג, מגרש מיני גולף, מתקני כושר גופני ועוד. ב-2019 נקרא הפארק על שמו של ראש עיריית כרמיאל לשעבר, עדי אלדר.

חינוך ותרבות
החינוך העל יסודי בעיר כולל שלושה בתי ספר ממלכתיים על יסודיים שש שנתיים (כיתות ז'–י"ב): אורט פסגות (חטיבת ביניים ותיכון, איחוד של בתי הספר אורט מגדים ואורט הורוביץ), אורט כרמים (חטיבת ביניים ותיכון), ותיכון השחר, ותיכון אחד ארבע שנתי (כיתות ט'–י"ב), אדם חברה וטבע. בחינוך הממלכתי דתי ישנו מוסד על יסודי שש שנתי אחד, אמי"ת תורני מדעי, ובחינוך החרדי ישנם ארבעה מוסדות ארבע שנתיים: זיו אור, ישיבת רנה של תורה, נוה חוה וישיבת קרן אורה.

ישנם 11 בתי ספר יסודיים בעיר: שבעה בתי ספר ממלכתיים – הרעות ואופק בשכונת רמת רבין, רקפת בשכונת גבעת רם, ניצנים (איחוד של בתי הספר הפרחים ואשכול) בשכונת אשכול, הדקל בשכונת טנה, כלנית בשכונת הגליל, והאיריסים בשכונת האירוסים; בית ספר ממלכתי דתי אחד – מוריה, בשיכון המייסדים, ושלושה מוסדות חרדיים: תלמוד תודה תורה ודעת, תלמוד תורה ובית יעקב עמיחי ותלמוד תורה חפץ חיים.

בעיר פועלות מדרשת מתת, ישיבת ההסדר כרמיאל, ישיבת ההסדר או"ת "מטיבתא", הגרעין התורני 'אורות כרמיאל', מכללה להנדסה (המכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה) ומספר גופים להכשרה מקצועית. בסמוך לכניסה המערבית לעיר שוכן כפר הילדים כרמיאל, כפר הילדים הגדול ביותר של המפעל להכשרת ילדי ישראל. בכפר מתחנכים ילדים בגילאי 5–18 המפונים מכל רחבי הארץ, במטרה להעניק לילדים אלו חוויה מתקנת ולהקנות להם הרגשת בית ומשפחה, באמצעות מודל הקרוב ביותר לתא המשפחתי.

בשנת תשע"א נפתחה בעיר ישיבה חרדית בשם "רנה של תורה", בעקבותיה הגיעו להתגורר בעיר משפחות רבות מהמגזר החרדי.

קיבוץ המחנכים העירוני – קיבוץ המחנכים של תנועת דרור ישראל, הוקם בעיר בשנת 2007. באמצע העשור השני של המאה ה-21, מונה הקיבוץ כ-30 גברים ונשים בסוף שנות ה-20 לחייהם. חברי הקיבוץ מחנכים במסגרות פורמליות ובלתי פורמליות בעיר וברחבי הגליל.

כפר הילדים כרמיאל – בסוף שנות ה-70 יזמה רחה פראייר, מייסדת המפעל להכשרת ילדי ישראל את הקמתה של פנימיה לילדים ממשפחות מצוקה בכרמיאל. ב-1978 נחנך כפר הילדים שכלל בראשיתו שלושה גושים של 10 בתי ילדים, כשבכל בית ילדים מקום ל-10 ילדים ולמשפחה אומנת המתגוררת במקום עם ילדיה. ב-1980 הועבר אחד הגושים לידי הצבא ופועלת בו תוכנית גיור לחיילים שיהדותם מוטלת בספק.

בשנת 2021 התגוררו בכפרי הילדים כ-190 ילדים. כחלק מהיוזמה לתת לבתי הילדים תחושה 'משפחתית' ולא של פנימיה הוחלט שלא יהיה בה בית ספר, ובמקום זאת ילדי הכפר שולבו במערכת החינוך של כרמיאל.

פסטיבל המחולות

בכרמיאל מתקיים מדי קיץ, פסטיבל המחולות שהפך למסורת. כרמיאל זכתה בפרס הצילינדר הנודד על פעילות תרבותית ואמנותית למען התושבים.

ראשי העירייה
מאז הקמתה, בכרמיאל כיהנו שלושה ראשי עיר בלבד.
 ברוך ונגר – כיהן מהקמת המועצה בשנת 1970 ועד מותו בשנת 1988
 עדי אלדר – כיהן מ-1989 ועד 2018.
 משה קונינסקי – מכהן מ-20 בנובמבר 2018.

תעשייה ומסחר
ממוזער|שמאל|אזור התעשייה של כרמיאל, כביש 85, ספטמבר 2023
בחלקה המזרחי של העיר נמצא אזור תעשייה גדול המשתרע על פני יותר מ-200 דונם ובו פועלים מעל 200 מפעלים ובתי מלאכה. ביניהם מפעל הסלטים של שטראוס, מפעל "קליל", מפעל "קבוצת טרלידור", מפעל פרוטליקס, ומפעל של "אלביט מערכות". בעבר פעלו בו מפעלים גדולים של חברת הטקסטיל "דלתא" ו"כתר פלסטיק" אשר כיום רוב הייצור שלהם עבר לאתרים אחרים בארץ ובעולם ובכרמיאל נשארו רק אתרים קטנים. וכן בתי מלאכה קטנים רבים.

בעיר קיימים שלושה קניונים מקורים ומספר מרכזים מסחריים. במרכז העיר הוותיק נמצא מדרחוב שמותג כמרכז "העירה" (לשעבר "מדרחוב דדו"), ולצידו קניון "כיכר העיר" (המכונה בפי תושבי העיר "הקניון הישן") שנבנה בשנות ה-90. במרכז העיר החדש ובסמוך לעירייה נמצא קניון "לב כרמיאל" (אשר נקרא בפי התושבים כ"קניון החדש") ולצידו מדרחוב רח' קק"ל. באזור התעשייה קיימים מתחמי המסחר "מתחם היוצר" ברחוב היוצרים, ומתחם "גן העיר" בו פועלים בתי קולנוע של רשת "Movieland". בכניסה המזרחית לאזור התעשייה (רח' מעלה כמון) נמצא מרכז BIG כרמיאל מקבוצת "ביג מרכזי קניות" ממזרח לו, קניון "חוצות כרמיאל", ולצידו מתחם "מיי סנטר". בקניון חוצות כרמיאל נפתחו בשנת 2017 בתי קולנוע של רשת "hot cinema".

שכונות העיר
 שכונת המייסדים נבנתה בשנים 1964–1978
 השכונה הדרומית –שכונת "אשכול" נבנתה בשנים 1970–1978 ושכונת "שגיא" – בשנים 1990–1993
 השכונה המערבית (מגדים) – נבנתה בשנים 1980–1983
 שכונות בנה ביתך, גבעת מכוש ושכונת האיריסים – בשנים 1984–1998
 שכונת הגליל – נבנתה בשנים 1992–1995
שכונת גבעת רם – נבנתה בשנים 1991–1998
 רמת רבין נבנתה בשנים 1996–2010
 רמת נבון – נבנית ומאוכלסת בימים אלו
 מתוכננות שכונות נוספת במזרח העיר ומדרום לאזור התעשייה על מרגלות הר כמון, הראשונה שבהן על גבעת צוף ותיקרא כרמי שרון 
 בחלק המזרחי והדרומי של רמת רבין (ומעט בגבעת מכוש) נמצאת הפזורה הבדואית "רמיה" (رمية) שהסדרתה במסגרת תוכנית המתאר של כרמיאל יוצרת מאבק בין העירייה לבין תושבי הכפר, שחלק מאדמותיהם רשומות בטאבו. במהלך השנים רוב תושבי הפזורה אולצו לעבור למקומות אחרים .

תחבורה
תחבורה פנים-עירונית
בכרמיאל פועלים נכון ל-2025 שמונה קווים עירוניים של חברת אגד. רוב הקווים מעגליים היוצאים ומסתיימים במסוף אגד באזור התעשייה (בעבר מסוף הקצה היה במרכז 'ביג').

קוים 1, 3 ו-4 חוצים את אזור התעשייה לתחנה המרכזית של כרמיאל (מסוף תחנת הרכבת), משם נוסעים לאורך שדרות נשיאי ישראל. קו 1 נוסע דרך שכונת המייסדים ואזור הדרומית, אל כיכר האירוסים (אזור "לב כרמיאל"), כיכר השלום ומשם למכוש (קיים גם קו 1א דומה),, קו 3 לגבעת רם, קו 4 לרמת רבין. הקווים חוזרים לכיכר השלום ומשם בדרך דומה חזרה לתחנה המרכזית ולאזור התעשייה. קו 2 (אינו מעגלי) נוסע מאזור התעשייה לתחנת הרכבת לשכונות הגליל ומגדים ומסתיים במסוף הרכבת. קו 5 נוסע במסלול אחר באזור התעשייה (5א מבצע סיבוב לרח' צור באזור התעשייה המזרחי), ממשיך לתחנה המרכזית ומשם נכנס ישר לשכונה הדרומית, אזור העירייה ולב כרמיאל, שכונת הגליל וחוזר לאזור התעשייה ולמרכז ביג. בשעות הצהריים של יום שישי ובשבת החל משעות אחר הצהריים פועלים שני קווים נוספים, קו 6 וקו 7, שיוצרים שילוב של הקוים האחרים במסלולים מעט שונים. קו 8 (החל לפעול במרץ 2023) מסלולו ככל הקווים, מתחיל מחניון אגד באזור התעשייה, ממשיך לביג, לרכבת, ומשם דרך המערבית ובית הכרם נוסע לשכונה החדשה 'רמת נבון' שעל הר כרמי. קו זה אינו מעגלי וכל כיוון מתחיל ומסתיים באזור אחר בשכונה החדשה.

בשנת 2023 הוקם ברח' דרור (מערבית לתחנת הרכבת) חניון תפעולי לטעינת אוטובוסים חשמליים, ומאז כל הקווים העירוניים מתבצעים באוטובוסים חשמליים

רכבת
תחנת הרכבת כרמיאל היא תחנת הקצה של מסילת עכו–כרמיאל שנפתחה ב-20 בספטמבר 2017. ממנה יוצאות במהלך כל שעות היום רכבות פרבריות אל תחנת חיפה חוף הכרמל, ובשעות הבוקר והערב רכבות ישירות אל באר שבע דרך תחנות חיפה, תל אביב-יפו ולוד. התחנה ממוקמת סמוך לכניסה הראשית לעיר ומסוף האוטובוסים שלצידה משמש כתחנה המרכזית.

כחלק משלים לפרויקט מסילת הרכבת, ביוני 2021 הושלמה הקמת מחלף בכניסה המערבית לעיר – מחלף כרמיאל מערב, במפגש הכבישים 85\784) הכולל הפרדה מפלסית ממסילת הרכבת, גשר מעל כביש 85 וצומת מרומזר רח' קק"ל\ כביש 784.

תחבורה בין-עירונית
בין כרמיאל, עכו וחיפה, קיימים מספר קווים. קו 262 של אגד בין כרמיאל לקריות ולחיפה (מרכזית המפרץ), עוקף עכו, קו 263 של אגד בין כרמיאל לעכו. שני הקווים יוצאים מהתחנה המרכזית, עושים סיבוב בכמה משכונות העיר, נוסעים למחלף מוטה גור ושם יוצאים מהעיר לעכו, או לקריות ולחיפה בהתאם. קווי אגד נוספים מכרמיאל משמשים חלופות בשעות מסוימות: 260 (ישיר לחיפה), 261 (לעכו וחיפה). קו 265 של נתיב אקספרס, נוסע גם הוא בין כרמיאל לקריות ולחיפה (לב המפרץ) דרך משגב (כביש 784). הוא מתחיל בתחנה המרכזית, נוסע לאורך שדרות נשיאי ישראל ויוצא למשגב דרך מחלף גשר מוטה גור.

קווים בין עירוניים העוברים במסוף הרכבת כרמיאל: קו 361 של נתיב אקספרס בין צפת לעכו ולחיפה, קו 500 ו-503 של אגד בין קריית שמונה או קצרין (בהתאמה), לעכו ולחיפה. בשעות מסוימות נוסע קו 363 של נתיב אקספרס בין כרמיאל לעכו, הוא יוצא מתחנה מרכזית כרמיאל, נוסע דרך כרמיאל ויוצא לעכו, והפוך בדרך חזרה.

קווי "אשכול הגליל" של חברת נתיב אקספרס וקווי חברת הנסיעות נצרת מחברים בין תחנת הרכבת כרמיאל, אזור התעשייה ומרכז 'ביג' אל ערי הגליל, יישובי בקעת בית הכרם והגליל העליון. חלק מהקווים המגיעים ליישובי משגב פועלים ב"שירות לפי קריאה", חלקם מזינים את קו 265 שהוא הקו המרכזי באשכול זה.

כמו כן, קיימים קווים ישירים של החברות אגד, סופרבוס וקווים לתל אביב, לירושלים, לבאר שבע (שישי ומוצ"ש בלבד) ולעפולה, בחודשי בקיץ קו לילי לאילת, וכן קווים המשמשים את הציבור החרדי לבני ברק ולמודיעין עילית

מוניות שירות של "מוניות כרמיאל" נוסעות בין כרמיאל עכו וחיפה (הדר). בלילות חמישי, שישי, ושבת, פועל קו לילה 215 בין כרמיאל, עכו וחיפה.

אקלים

ערים תאומות
 .
 .
 .





סמל העיר

הסמל בנוי ממספר מוטיבים:
 הכלנית היא פרח הבר הנפוץ ביותר באזור
 השמש מסמלת את צמיחתה והתחדשותה של העיר
 ההרים מסמלים את מיקומה הגאוגרפי בין הרי הגליל
 סלעים מסמלים את ראשיתה של העיר

ראו גם
 אשכול יישובי בית הכרם
 איגוד ערים לאיכות הסביבה גליל מערבי
 חורבת בתה

קישורים חיצוניים



 מפת העיר
 כרמיאל באתר הרשות לפיתוח הגליל
 בדיוק היום לפני 50 שנה…, זוהר הצפון, 29 באוקטובר 2014.
 צבי גל, שימור אתרי עתיקות בקונטקסט אורבני – כרמיאל כמקרה מבחן באתר רשות העתיקות
  חנוכת העיר כרמיאל, 1964, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
  סרטו של נתן גרוס "כרמיאל", 1965




מפה מעודכנת ל-1967 עם סימון כרמיאל בראשיתה (פינה ימנית עליונה), אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית



הערות שוליים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:ישראל: ערים מתוכננות
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:עיירות פיתוח
קטגוריה:ערים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1964
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות לשעבר