תן זהוב

ממוזער|250px|שמאל|נקבת תן בפארק הירקון
ממוזער|תן זהוב, נחל לוטם, אזור חיפה
ממוזער|תן זהוב במצפור ״ראש ציפור״ בפארק הירקון
תן זהוב או תן מצוי (שם מדעי: Canis aureus) הוא מין ממשפחת הכלבים מסוג כלב בגודל בינוני, החי בדרום אסיה ובדרום אירופה.

 תפוצה 
תפוצה עולמית: ממזרח אירופה ומאזור הבלקן במערב ועד להודו ודרום-מזרח אסיה במזרח. בישראל, התן הוא המין המצוי ביותר מבין משפחת הכלביים. נפוץ בעיקר בצפון הארץ ומרכזה, אך נמצא גם בצפון הנגב ובמדבר יהודה. באזורים צחיחים התנים שוכנים בסבך צמחייה ליד מעיינות. התנים נפוצים מאוד בסביבת האדם, סמוך למזבלות ובעיקר בקרבת מושבים ליד מצבורי פגרים של תרנגולות המושלכים על ידי הלולנים.

בשנים האחרונות התן מרחיב את תחום התפוצה שלו אל מערב אירופה, באזורים בהם לא נראה קודם, כמו הולנד, גרמניה, אוסטריהוצרפת. הרחבת תחום התפוצה לאחרונה מתאפשרת כנראה הודות ליכולת ההסתגלות שלו לסביבה אנושית ולירידה באוכלוסיות הזאבים במערב אירופה.

 תיאור 
התן הוא בגודל בינוני וצבעו חום זהוב-אפרפר. זנבו קצר יחסית, וקצהו כתום ושחור. על חזהו יש כעין מפית לבנה, שצורתה מיוחדת לכל פרט ועל פיה ניתן לזהותו. ראשו של הזכר רחב מראש הנקבה, ועל עורפו יש רעמת שיער שחור. הנקבות לרוב בהירות יותר. משקלו של התן הוא נע סביב 7 ל-13 ק"ג.

תת-מינים
תן טורקי (C. a. aureus)
תן סיאמי (C. a. cruesemanni)
C. a. ecsedensis
תן הודי  (Canis aureus indicus)
תן אירופי  (C. a. moreoticus)
תן סרי לנקי  (C. a. naria)
תן סורי (C. a. syriacus) - מצוי בישראל

בעבר הזאב הזהוב האפריקאי (Canis anthus), החי גם הוא בישראל, נחשב לתת-מין של התן הזהוב. אולם מבדיקות התברר שהוא קרוב יותר לזאב, ולימים הוגדר כמין עצמאי.

 תזונה 
התן הוא אומינבור וניזון מחולייתנים קטנים עד בינוניים (ארנבות, מכרסמים, עופות וזוחלים), מפגרים, צמחים וכן פסולת חקלאית ואנושית. כמו כן, תנים מסוגלים ללכוד דגים במים רדודים.

 ארגון חברתי ופעילות 

התן חי בזוגות כשלכל זוג טריטוריה, בגודל הנע בין 1 קמ"ר לכ- 20 קמ"ר. שטח המחיה משתנה בגודלו בין אזורים ברחבי שטח התפוצה של המין: בהונגריה נמדד תחום מחיה של כ- 15 קמ"ר. בישראל, בשפלת יהודה, נמדדו תחומי מחיה באזורים הסמוכים ליישובים בגדול של כ- 6 קמ"ר ובאזורים טבעיים, תחומי מחיה בגודל של כ-20 קמ"ר.

הטריטוריה מסומנת בשתן, גללים, שריטות בקרקע וקולות. לעיתים הצעירים נותרים עם הוריהם ועוזרים להם לטפל בגורים, וכשהמזון מצוי בשפע יכולות להיווצר כך להקות קטנות. התן פעיל בלילה, אך גם בשעות הבוקר המוקדמות ואחרי הצהריים. התן טורף לרוב חיות קטנות (מכרסמים, עופות וזוחלים), אך ניזון גם מפגרים. התנים ברמת הגולן נצפו טורפים גם עופרי צבאים, ובעמק החולה ניזונים גם מעופות מים כמו שקנאים ועגורים.

התנים מנהלים אורח חיים מונוגמי, הם טריטוריאליים בעליל ותוחמים את נחלתם על ידי עשיית צרכים בגבולותיה. הזוג צד ביחד או נפרד. לעיתים חוברים מספר זוגות כדי לצוד בעל חיים גדול ממדים.

 מחזור הרבייה 
עונת הרבייה של התן הזהוב מתרחשת בחודשי החורף, בסביבות ינואר- מרץ, עם הבדלים קלים בין פרטים ובין אזורים. התנים מונוגמיים ובני זוג נוטים להישאר יחד לאורך זמן. ההריון נמשך כחודשיים. עונת גידול הגורים היא בדרך כלל בחודשים אפריל- יוני. לאחר מכן, כשהגורים גדלים הם עוזבים את הלהקה ותרים אחר להקה/טריטוריה חדשים, בסביבות החודשים יולי- דצמבר.

 יחסי גומלין עם האדם בישראל 
בקרבת מושבים וקיבוצים נהנה התן מכמות גדולה של עגלים ותרנגולות למאכל וכך עלול לגרום לנזק רב לחקלאים המגדלים, שמנסים לעיתים להרעילו.

בשנת 1964 בניסיון להדביר את מחלת הכלבת פוזרו על ידי משרד החקלאות עשרות אלפי אפרוחים מורעלים, כתוצאה מכך נפגעה אוכלוסיית התנים בארץ באופן קשה ביותר. יחד עם התנים הושמדו מהרעלה ישירה גם זאבים, שועלים, נמיות, חתולי ביצות, חתולי בר, נמרי מדבר ועוד טורפים. בעלי חיים נוספים הורעלו מהרעלה משנית (לדוגמה עופות דורסים שניזונו מפגרים הורעלו מהם). בעקבות היעלמות הטורפים, חל ריבוי גדול באוכלוסיות מכרסמים, ארנבות וחוגלות, שגרמו לחקלאות נזקים קשים מאלה שגרמו התנים לפני מבצע ההדברה. לפיכך חדל משרד החקלאות מלנקוט בשיטת הרעלה המונית זו. אף על פי כן, הרשות עודנה פועלת לדילול אוכלוסיית התנים בישראל, שצפיפותם בארץ היא מהגבוהות בעולם; בשנת 2015, למשל, נורו בהיתר בישראל יותר מ-2,300 תנים. מטרתו של הדילול היא בעיקר למנוע נזק לחקלאים.

בסוף העשור הראשון של המאה ה-21 שבו ונצפו תנים זהובים באזור פארק הירקון. מספר התנים בשטח פארק זה כיום (2025) הוא לפחות כ-60 פרטים. הם ניזונים בעיקר מאשפה ומהאכלות על ידי בני אדם, ועל כן אוכלוסייתם משגשגת. לאחר תלונות של חלק מתושבי השכונות הצמודות לפארק ברמת גן ובתל אביב, רשות הטבע והגנים החלה לנסות ללכוד את התנים ולהעבירם לאזורים פחות מיושבים, אך בעקבות התנגדות לפעילות זו היא הופסקה.

 התן כווקטור של מחלת הכלבת 
לאחר שהווקטורים המרכזיים של מחלת הכלבת בישראל היו בדרך כלל שועלים מצויים וכלבי בית או כלבים משוטטים, בשנת 2017, התפתח זן חדש של הנגיף. לאחר הופעת וריאנט זה, התן הפך לווקטור הדומיננטי של מקרי כלבת בישראל (47 מתוך 74 מקרים עירבו תנים, לעומת שנת 2016 בה היו בסה"כ 29 מקרים, מתוכם 4 בלבד עירבו תנים). הרוב המוחלט של מקרי הכלבת בשנה זו אירעו באזור עמק בית שאן ועמק יזרעאל, כאשר הרבה מהמקרים עירבו תנים צעירים.

מצב זה, בו התן מהווה הווקטור המרכזי של מחלת הכלבת בישראל נמשך בשנים האחרונות, ככל הנראה בעקבות שילוב בין התפשטות וריאנט חדש של נגיף הכלבת לבין דחיקת אוכלוסיות השועל המצוי, שהיה בעבר הווקטור העיקרי, מאזורים רבים בארץ.

על מנת לטפל במחלה, רשות הטבע והגנים בשיתוף המועצות המקומיות באזורים הפגיעים לכלבת (במיוחד סמוך לגבולות עם ירדן, סוריה ולבנון) מבצעת ממשק חיסונים אורליים. הממשק כולל פיזור יזום של פיתיונות המכילים חיסון כלבת, במטרה לחסן חיות בר, כגון תנים ווקטורים נוספים. בנוסף, גם ממשק הדילול מבוצע במטרה להקטין את גודלי האוכלוסיות של התנים ולייצב את המחלה.

 מחקרים על התן הזהוב בישראל 
אחד המחקרים הראשונים על התן הזהוב בישראל בוצע על ידי פרופ' דיוויד מקדונלד, מאוניברסיטת אוקספורד, שחקר את התנים בעין פשחה, סמוך לים המלח, בשנות השבעים.

מחקרים נוספים של התן הזהוב בישראל כללו משדור טלמטרי באמצעים שונים והתרחשו בשפלת יהודה, רמת הגולן ועמק חרוד.

גלריה

 לקריאה נוספת 
 בני שלמון, מדריך היונקים בישראל, הוצאת כתר, 1993.

קישורים חיצוניים

 תן זהוב באתר הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב
 תן זהוב באתר עמותת מן השדה

 תנים בפארק הירקון בתקופת החיזור / jackals howling in Tel Aviv city- Yarkon Park

הערות שוליים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס לינאוס
קטגוריה:כלב
קטגוריה:מיני בעלי חיים מתפרצים בישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: כלביים
קטגוריה:הונגריה: יונקים
קטגוריה:רוסיה: יונקים
קטגוריה:רומניה: יונקים
קטגוריה:סרי לנקה: יונקים
קטגוריה:הודו: יונקים
קטגוריה:בנגלדש: יונקים
קטגוריה:בהוטן: יונקים
קטגוריה:סוריה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:חיות בר שחיות בערים בישראל