כפר יונה

200px|ממוזער|שמאל|סמליל ממותג שהיה בשימוש לצד הסמל הוותיק
ממוזער|250px|"כל הכפר" – כפר יונה ממבט הרחפן; צילום מ-2015
250px|ממוזער|בית נבולסי
ממוזער|250px|שכונת יפה נוף בראשית בנייתה
250px|ממוזער|שמאל|פארק גינת הדר
כְּפַר יוֹנָה היא עיר בישראל, בין הערים נתניה וטולכרם, בצומת המרכזי שבין כביש 6 וכביש 4. היישוב הוקם בשנת 1932 על ידי מוריס פישר, והוכרז כמועצה מקומית בשנת 1940. בעקבות פיתוח בתחומי הבינוי, התעשייה והחינוך בתחילת העשור השני של המאה ה-21 קיבל היישוב מעמד של עיר ב-11 בפברואר 2014.

 היסטוריה 
אדמות היישוב נרכשו בשנת תרפ"ח (1928) באמצעות "קרן יונה פישר" של יונה (ז'אן) פישר ובשיתוף עם שלמה גוטהילף. השטחים השתרעו על פני 1,500 דונמים והיו בלתי מעובדים מזרחה מצומת השרון של ימינו. שנה לאחר הרכישה נפטר יונה ואת מסורת הפעילות הציונית המשיכו אחיו הצעיר יהושע פישר ובנו מוריס פישר. אז, החליטו ציוני בלגיה, שבראשם עמד יונה, להנציח את שמו בשם הכפר.

 השנים שלפני הקמת המדינה 
בשנת 1932 ייסד מוריס פישר את חברת "מטעי השרון" אשר ניהלה את פעולות המימון להתיישבות באזור השרון והמשיכה ברכישת קרקעות. באמצעות מנחם דונקלבלום לימים שופט בבית המשפט העליון, שנעזר במתווך הקרקעות הערבי, שריף שנטי, הם רוכשים קרקע נוספת ומרחיבים את תחום המושבהעדנה גורני, 'ביזה או: דברים שמצאתי במחסן המשפטי. באותה שנה מכר שלמה גוטהילף 300 דונם אדמה לקבוצת פועלים עבריים מנס ציונה שנקראה "קבוצת רגב" אשר עלתה על הקרקע והתחילה בעבודות עיבוד השטח, גידור ונטיעות. בשנת 1934 אושרה הלוואה מבנק האיכרים להקמת הכפר; באותה שנה גם הצטרפו לעשרת המתיישבים הראשונים עוד עשרה פועלים, אל המתיישבים הצטרפו גם פועלים שעבדו במטעי השרון. במקביל, רכשה קבוצת השו"בים, צעירים דתיים מארצות הברית, כ-1,000 דונם והקימה יישוב בשם "נחלת השבים" (או חוות השו"בים) על אדמות הנמצאות היום בחלק הצפוני של כפר יונה. את החריש הראשון התחילו בב' באב ה'תרצ"ב. עקב קשיים כלכליים וחברתיים עזבו בני הקבוצה את המקום והצטרפו לגרעין שהקים קיבוץ בעמק הירדן. אדמותיהם צורפו לגוש האדמות של כפר יונה.

בזמן מלחמת העולם השנייה שהו חיילים יוונים בכפר ובסמוך לו. תושבי כפר יונה סייעו להם, וכאשר שוחררה אתונה ב-1944 נשלח למועצת הכפר מכתב מטעם הקונסול היווני בארץ ישראל, שבו הוא הודה לתושבי הכפר על הכנסת האורחים כלפי החיילים היוונים.

 השנים שלאחר הקמת המדינה 
במהלך מלחמת העצמאות היה כפר יונה נתון למתקפה מצד הכוחות העיראקיים. במהלך 1948 אירעו בכפר מקרי אלימות שכללו התפוצצויות, ירי, מעשי רצח ועוד. ב-21 במרץ 1948 הודיע העיתון "הצופה" כי כפר יונה נכבש יחד עם בית גאולים (כיום מושב גאולים), וביוני אותה שנה פורסמו מספר הודעות שלפיהן היישוב העברי כפר יונה נכבש ונהרס.

ב-1957 הייתה מועצת כפר יונה מהראשונות שבראשן עמדה אישה – יפה כץ. ב-1963, בעקבות הכרזת הממשלה, הכפר הפך ליישוב עירוני בעקבות הכפלת התושבים והמבנים. ב-1970 אומצה יחידת בה"ד על ידי כפר יונה יחד עם אבן יהודה, קדימה ותל מונד. ב-1972 קיבלה כפר יונה את כל עולי גאורגיה שנדחו על ידי אור יהודה על מנת לספק להם בית חם. ב-1973 נאבקו התושבים על שטחי הכפר שלהם בעקבות לחצי הממשלה למכור לה אותם ולבנות בהם שיכונים ציבוריים.

בשנת 1974 התפטר ראש המועצה דאז, דוד משה, וקרא למשרד הפנים למנות ועדה קרואה אשר תנהל את ענייני היישוב.

בשנת 1977 הודח ראש המועצה שכיהן כראש מועצה ממונה, זכאי סימן-טוב, ובמקומו נבחר אפרים דרעי.

 קבלת מעמד של עיר 
בעקבות פיתוח בתחומי הבינוי, התעשייה והחינוך בתחילת העשור השני של המאה ה-21, קיבל היישוב מעמד של עיר ב-30 ביוני 2014. לאחר 41 שנים של דרעי בתפקיד, הוא נוצח בבחירות של 2018 על ידי שושי כחלון-כידור. בבחירות שנערכו ב-2024, גבר אלברט טייב על ראש העירייה המכהנת כחלון-כידור לאחר שהשלימה קדנציה אחת בלבד.

רבו של כפר יונה מאז 1974 הוא הרב עוזי שוויצה.

אוכלוסייה

טבלת אוכלוסיית העיר ב-2012 בחלוקה לפי גיל:
 גיל  אחוזים מהאוכלוסייה 0–4  11.7% 5–9  10.7% 10–14  8.2% 15–19  6.7% 20–29  12.6% 30–44  24.7% 45–59  15.2% 60–64  4.2% 65 ומעלה  5.9%
גרף התפתחות האוכלוסייה לפי נתוני הלמ"ס:

תרבות, חינוך, ספורט, בינוי, תעשייה ותחבורה
 חינוך 
טקסט=נוף בכפר יונה|ממוזער|נוף בכפר יונה
במערכת החינוך בכפר יונה 31 גני ילדים, שבעה בתי-ספר יסודיים (שלושה ממלכתיים: "הדר", "רימון", "עמל", בית ספר "דרך ע"ש רונה רמון", בית ספר "שרונה"; אחד ממלכתי-דתי: "בר-אילן" ואחד חרדי: "פני מאיר"), חטיבת ביניים וחטיבה עליונה למדעים ולאמנויות ("איש שלום") וחטיבת ביניים נוספת ("חטיבת עתיד").
בשנת 2023 נפתחה "חטיבת שרונה" (מקבילה לחטיבת הביניים "עתיד").

בעיר שוכנת מכינה קדם-צבאית "ארז".

 תרבות 
עוד בהקמת היישוב קמו מרכזי תרבות אשר כללו ספרייה ציבורית, בתי קפה, תיאטראות ועוד. ב-1942 היו ויכוחים רבים על הקמת בתי קפה בעיר; אחד הוויכוחים הגיע לבית המשפט העליון כאשר המועצה סירבה לאשר הקמת בית קפה בטענה כי "המועצה רוצה לשמור על האופי הכפרי", לבסוף בית המשפט החליט לאשר את סירוב המועצה ולהתיר למועצה לסרב לכל המבקש. בשנות ה-50 נבנה על ידי המועצה אמפיתיאטרון על שטח של ארבעה דונם. יוזמת ההקמה הגיעה מתוך רצון לספק מקומות תעסוקה לתושבים. האמפיתיאטרון נמצא כיום ברחוב המייסדים שבעיר, אך הוא נטוש והרוס.

בתחומי העיר ספרייה עירונית (ספרייה ציבורית מרכזית), מרכז קהילתי המהווה זרוע מבצעת של העירייה לפעילות התרבות, הפנאי והחינוך הבלתי פורמלי של העיר, ובו מתקיימת פעילות רבה ומגוונת. כמו כן ישנן בעיר פעילויות ענפות של תנועות נוער שונות (הצופים, בני עקיבא, הנוער העובד והלומד), מרכז צעירים, 15 בתי כנסת, ספרייה תורנית, מועדון נוער ועוד. ב-17 בדצמבר 2013 זכתה העיר במקום השני בפרס שרת התרבות על עשייה והתפתחות בתחום התרבות.

 ספורט 
 בענף הכדורסל קבוצת בית"ר כפר יונה מתמודדת במסגרת הליגה הארצית ונתמכת על ידי המרכז הקהילתי ביישוב. בעונת  הגיעה הקבוצה עד לגמר גביע האיגוד, אך הפסידה לקבוצת א.ס. רמת השרון.
 בענף הכדורגל פועלת מכבי כפר יונה, המתמודדת בליגה ב'. בעבר פעלו גם קבוצות בית"ר כפר יונה, והפועל כפר יונה. ב-1957 התקיים משחק ליגה נדיר בין בית"ר נתניה והפועל כפר יונה, המשחק הסתיים בתוצאה 3:6 לטובת בי"תר נתניה. ב-1986 הביסה מכבי כפר יונה את קבוצת אליכין בתוצאה 0:5 ובכך זכתה לחשיפה גדולה ראשונה. קבוצת בית"ר כפר יונה נודעה בעיקר בשל עלייתה מליגה ג' לליגה ב' ב-1986 במזל ושנה לאחר מכן (1987) כאשר העפילה לגביע המדינה. היה זה נדיר שהתקיים משחק בין הקבוצות המקומיות, ב-1986 זה קרה כאשר התמודדו מכבי כפר יונה ובית"ר כפר יונה זו מול זו.
 בענף הכדורעף, פעלה קבוצת "הפועל כפר יונה". הקבוצה זכתה ב-1955 בגביע המושבות ובאותה שנה גם בגביע הארצי.

בינוי
הבנייה בתחומי העיר מורכבת מארבעים אחוז בנייה רוויה ושישים אחוז בתים צמודי קרקע. מיקומה של כפר יונה, בסמוך לכביש 4 וכביש 6, הפך את העיר לאטרקטיבית למשפחות משפרי דיור וזוגות צעירים מיישובים מבוססים. כדי לעמוד בביקוש הגובר, מעודדת העירייה תוכניות הרחבה חדשות בארבעה מתחמים, שבכל אחד מהם יבנו כ-1,000 יחידות דיור. בעקבות ביקוש רב לדירות החלה ב-2011 בנייה של שכונה חדשה, "יפה נוף" אשר תכלול שני בתי ספר, מרכז מסחרי, גנים ויחידות דיור רבות. ב-13 בפברואר 2014 רכשה קבוצת הנדל"ן "בריגה" שטחי ענק בצפון העיר, שעליהם היא מתכננת לבנות ארבעה מבנים בני 14 קומות המכילים 106 דירות.

תעשייה
במסגרת התוכניות שהוגשו למינהל מקרקעי ישראל מתוכננת הקמת אזור תעשייה בשטח של כ-400 דונם בסמוך לצומת בית ליד, שעתיד לכלול מפעלי תעשייה והייטק.

 תחבורה 
כביש הגישה העיקרי לכפר יונה הוא כביש 57, כביש רוחב המקשר את העיר עם כבישי האורך כביש 6, כביש 4 וכביש 2.

ב-16 באוקטובר 2018 נפתח כביש 562 המהווה עוקף דרומי לכפר יונה וגישה חדשה לאזור תעשייה חדש נתניה, כביש 4 וכביש 2.

ב-1 בספטמבר 2022 החלו לפעול 2 קווים עירוניים ראשונים בכפר יונה, ומספרם 85 ו־86 משרונה לגבעת אלונים ובחזרה. הקווים מופעלים על ידי חברת קווים המפעילה את התחבורה הציבורית בעיר

 ראשי היישוב 
1932: לא ידוע

1933–1940: דוד ליכטגשטיין כיהן כראש הוועד המקומי

1940–1944: דוד ליכטגשטיין ראש המועצה הראשון

1945–1947: צבי פורת

1947–1948: ד"ר שמעון היימן

1948–1953: אברהם זיו

1953–1955: משה ליבל

1956: אריה מרגובסקי

1957–1960: יפה כץ

1960–1974: יצחק איש-שלום 

1974: משה דוד

1975–1976: משה גלזנר (מועצה ממונה)

1976–1977: זכאי סימן טוב (מועצה ממונה)

1977–2018: אפרים דרעי

2018–2024: שושי כחלון-כידור

2024-היום : אלברט טייב

 גלריה 

קישורים חיצוניים


 אתר עיריית כפר יונה

 אתר הספרייה העירונית כפר יונה

 קבוצת כפר יונה בפייסבוק
 עמוד הפייסבוק של עיריית כפר יונה
 שכונת יפה נוף כפר יונה
 שכונת שרונה כפר יונה
 פנחס מרדכי בן צבי גראייבסקי, נחלת השבים, ירושלים, תרצ"ב
 "על הגבול הירוק", עיתון דבר, מוסף דבר - מועצות מקומיות מספרות על עצמן (20 בדצמבר 1972)
 מסמכים הנוגעים להפיכת כפר יונה לעיר (בקשת המועצה, פרוטוקולים, דו"ח ועדת החקירה, המלצת יו"ר הוועדה, חוות דעת מטעם השלטון המרכזי והחלטת השר), באתר תכנון זמין של מינהל התכנון

הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1932
קטגוריה:ערים במחוז המרכז
קטגוריה:השרון: יישובים
קטגוריה:ישראל: ערים הקרויות על שם אישים
קטגוריה:ישראל: ערים