דימונה

250px|ממוזער|שמאל|"עידן המדע" (1969) מאת יגאל תומרקין בכניסה לדימונה
שמאל|ממוזער|250px|דימונה
שמאל|ממוזער|250px|כיכר הרצל
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה לעיר
דימונה היא עיר במחוז הדרום בישראל, הממוקמת באזור הנגב המזרחי, כ־35 קילומטרים דרומית־מזרחית לבאר שבע וכ־35 קילומטרים מערבית לים המלח. העיר נוסדה בשנת 1955 במסגרת פרויקט פיתוח הנגב, והוכרזה כעיר בשנת 1969. נכון לשנים האחרונות מתגוררים בה למעלה  מ־43,000 תושבים. והיא נחשבת לבירת הנגב המזרחי.

בעיר פועלים מוסדות תרבות, חינוך וקהילה מגוונים, ובהם תיאטרון דימונה, רשת המרכזים הקהילתיים, אגף צעירים עירוני, העוסק בפיתוח שירותים ותוכניות לצעירים בגילאי 18-35, קונסרבטוריון עירוני רשות ספורט ותשתיות נרחבות. דימונה משמשת מרכז אזורי לתעשיות בתחומי הכימיה, ההנדסה, האנרגיה והטכנולוגיה, ונהנית מנגישות תחבורתית הכוללת תחנת רכבת וקווי אוטובוס לערים מרכזיות באזור.

שטח השיפוט של דימונה כולל שטחים נרחבים מסביבה, ועל כן באופן רשמי היא העיר הגדולה בישראל בשטחה (220 קמ"ר). עובדה זו מעניקה לעיר עתודות בנייה ופיתוח נרחבות.

היסטוריה
דימונה הוקמה ב-19 בספטמבר 1955 כאשר הובאו למקום 36 משפחות של עולים מצפון אפריקה. בסוף שנות החמישים ובתחילת שנות השישים של המאה העשרים התיישבו בה גם עולים ממזרח אירופה.

הדעות חלוקות באשר לזהותו של הוגה הרעיון להקים את העיר דימונה. לדברי שר הפיתוח דב יוסף בשנת 1953, בעת ביקורו במפעלי ים המלח, בילה כמה לילות במחנה העובדים במקום. התנאים לא היו אידיאליים, סיפר יוסף, שביקש למצוא לעובדים מקום יבש יותר לישון בו. כך, לטענתו, בא לעולם הרעיון להקים את דימונה. עם זאת, בכתבה שהתפרסמה כמה שנים לאחר מכן נטען כי את הקמת העיר הגתה דווקא גולדה מאיר.

שמה של העיר לקוח מ: 

היו שהתייחסו בפסימיות, לאפשרות להקים עיר בלב המדבר, וכינו את היישוב "דמיונה" או "דמעונה".

העיר הוקמה בסמוך למפעלי ים המלח, שהחלו לפעול כבר ב-1952. בסוף שנת 1958 נפתח בעיר מפעל הטקסטיל "כיתן". דימונה הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1958 וכעיר בשנת 1969 - שנים של עלייה ניכרת מהודו, בעיקר מקהילת בני ישראל (הודו) לעיר.

לאחר צמצום הדרגתי של אוכלוסיית העיר, בשנות השבעים ובשנות התשעים התיישבו בה עולים מברית המועצות ומארצות אחרות.

בינואר 2014 פורסמה תוכנית להקמת מרכז תחבורתי חדש בעיר, ששטחו כ-2,500 מ"ר. התוכנית כללה גם העתקה של תחנת הרכבת דימונה לאזור הכניסה הדרומית לעיר כדי להקל על הגישה אליה.

בשנת 2016 חנכה קק"ל בעיר פארק המותאם לבעלי מוגבלויות ובו אגם מלאכותי בפארק בן-גוריון, הנקרא "אגם פרס" על-שם שמעון פרס במימון ידידי קק"ל הולנד.

באוגוסט 2019 אושרה תוכנית המתאר של העיר, במסגרתה יוקמו כ-23,000 יח"ד,כ-1.5 מיליון מ"ר לשטחי מסחר ותעסוקה לתושבי העיר והאזור, סלילת כביש כניסה צפוני חדש ושיפור שירותי התחבורה הציבורית בעיר.

אוכלוסייה

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בדימונה, על פי נתוני הלמ"ס:

קהילת העבריים

בדימונה מתגוררים למעלה מ-2,500 בני קהילת העבריים, המכונה חבר משה. זוהי הקהילה הגדולה ביותר שלהם בישראל. העבריים בדימונה מתגוררים במרכז קליטה לשעבר ומקיימים קהילה שיתופית ומאוחדת.

הקהילה הוקמה בשנת 1969 כאשר תושביה החזיקו רק אשרות של תיירים, ללא כל מעמד של קבע. בשנת 1990 קיבלו חברי הקהילה מעמד של תושבים ארעיים. מעמד זה התיר להם ישיבה חוקית בארץ, אך לא נתן להם מעמד של קבע וגם לא אזרחות ישראלית. בשנת 2003 קיבלו בני הקהילה מעמד של תושבי קבע.

קהילות נוספות של העבריים מתגוררות בערד ומצפה רמון הסמוכות וכן בטבריה.

כלכלה ותחבורה
באזור דימונה ממוקמים מספר מפעלי תעשייה גדולים, ובהם מפעלי ים המלח, רותם אמפרט נגב, פריקלאס ים המלח, הקריה למחקר גרעיני, חיפה כימיקלים ומפעל סיליקט. אזורי התעשייה בדימונה מסווגים כאזור פיתוח עם עדיפות לאומית גבוהה. בכניסה לעיר שוכן קניון פרץ סנטר המשתרע על פני שטח של 16,000 מ"ר,

עם הקמת העיר הוקמו בדימונה שתי תשלובות טקסטיל גדולות. חברת "סיבי דימונה" שהעסיקה בשיאה כ-1,750 עובדים, וחברת "כיתן דימונה" שהעסיקה בשיאה כ-2,000 עובדים. תשלובת "סיבי דימונה" נסגרה בתחילת 1997, ו"כיתן" נסגרה סופית ב-2012, לאחר שנותרו בו 80 עובדים בלבד.

בינואר 2007, נחנך קניון דימונה, שהוקם על חורבות מפעל "סיבי דימונה" (שנקרא "דימונה טקסטיל" בשנים האחרונות לקיומו).

בינואר 2018 החלו העבודות על הקמת מרכז מסחרי שנפתח בשנת 2021 ומאכלס מספר רב של חנויות.

תחבורה עירונית ובין-עירונית מרוכזת בתחנה מרכזית דימונה שממוקמת במרכז העיר.

במערב העיר נמצאת תחנת הרכבת דימונה הממוקמת על מסילת הדרום, וממנה יוצאת רכבת 4 פעמים ביום לתחנת הרכבת באר שבע – צפון / אוניברסיטה.

תרבות וקהילה
בעיר מספר מוסדות תרבות וקהילה:
מרכז קהילתי (מתנ"ס) הפועל מאז 1971.
 מרכז תרבות וחינוך לקהל הרחב עם פעילויות לבעלי צרכים מיוחדים בספרייה העירונית.
 פרויקט להב"ה, מרכז מחשוב המספק חוגים ופעילויות מחשב לילדים ולמבוגרים.
 יעדים, מרכז הצעירים ופיתוח ההון האנושי בדימונה המקיים אירועי תרבות לצעירים.
 מרכז תקשורת ובו מגמות תקשורת שונות ורדיו מקומי "רדיו דימונה".
 סינמטק הממוקם במתנ"ס.
 קונסרבטוריון עירוני, בניהולה של אורלי חרותי. לקונסרבטוריון תזמורת נוער המייצגת את דימונה בישראל ומחוצה לה.
 שני כפרי סטודנטים של עמותת איילים המקיימים פעילויות העשרה ותמיכה בקהילה
 תיאטרון דימונה, שהוקם בשנת 2009 (עבר למבנה חדש בשכונת כובשי אילת ב-2011), פועל בשם "מעבדת תרבות", והוקם למען עידוד היצירה בפריפריה.

מספר פסטיבלים ואירועי תרבות מתקיימים בדימונה מדי שנה:
 פסטיבל דימונה לתקשורת ולקולנוע צעיר – אירוע לנוער הנמשך שלושה ימים.
 כנס דימונה לתקשורת – כנס יומי המתקיים מדי שנה ומעלה לדיון נושאי תקשורת וחברה.
 פסטיבל המחול והפולקלור הבינלאומי – פסטיבל ריקוד בינלאומי.
 פסטיבל אורות המחול ע"ש מוטי אלפסי - פסטיבל מחול המתקיים בעיר דימונה מדי שנה בחג החנוכה החל משנת 2009.
 פסטיבל העדות – מציג ביתני אוכל של עדות שונות ומופעי מוזיקה.
 הפסטיבל לקולנוע צעיר ע"ש יוסי עזריאל - מתקיים מספר שנים בדימונה ומאפשר לכל בני הנוער היוצרים סרטים קצרים במגמות הקולנוע בתיכוניים בארץ להציג את יצירותיהם ולהתחרות על פרס האוסקר הצעיר.
 גרעין בנות שירות מטעם הגרעין התורני, הפועלות בעיר בתקנים שונים ומקיימות פעילויות נרחבות בעיר לכלל התושבים.
 עמותת מאירים פועלת בעיר- עמותה לילדים עם צרכים מיוחדים המבוססת על מתנדבים. בנוסף פועל בעיר מועדון עלמא לנוער עם צרכים מיוחדים.
 פסטיבל הנרקיסים - פסטיבל שמתקיים במועד פריחת נרקיסי הנגב (לרוב בחודש ינואר) ומושך אליו את בתי הספר היסודיים בדימונה, מאות מטיילים עצמאים והפנינג משפחות שמסמל את שיא הפסטיבל, הפסטיבל מתוכנן ומבוצע על ידי צוות מל"ש דימונה בשיתוף עם עיריית דימונה, חוגי סיירות של קק"ל, וקק"ל.

בתרבות
 עלילת הסרט סוף העולם שמאלה מתרחשת לכאורה בדימונה.

אדריכלות
 הממואר "סנוב אשכנזי מדימונה" מאת זיו תדהר מתאר את התפתחות העיר מבחינה אדריכלית בין שנות השבעים לשנות התשעים. הכותב מציג נקודת מבט אישית ומקצועית לפתרונות תכנוניים של העיר בלב המדבר..

ספורט
שמאל|ממוזער|250px|האצטדיון העירוני דימונה
שמאל|ממוזער|250px|הכניסה לאולם הספורט גאון
 בענף הכדורגל מועדון ספורט דימונה (בעבר הפועל דימונה) מפעיל קבוצת בוגרים בליגה א' בנוסף למחלקת נוער. מועדון מכבי דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה ג'. משחקי הקבוצות נערכים באצטדיון דימונה.
 בענף הכדורסל מועדון הפועל דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה א' דרום ומועדון מכבי דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה ב' ומחלקת נוער. משחקי הקבוצות נערכים באולם הספורט "גאון".
 בענף הכדוריד מועדון מכבי דימונה משתתף בליגת העל בכדוריד החל משנת 2019 ומפעיל מחלקת נוער. משחקי הקבוצה נערכים באולם הפיס במתחם הקאנטרי.
 בענף טניס שולחן מועדון הגברים והנשים של מכבי דימונה משתתף בכלל הליגות של איגוד טניס השולחן.

דת

בדימונה ישנם כשבעים בתי כנסת, וארבעה מקוואות. רבני העיר הם הרב יצחק אלפנט (הרב האשכנזי) והרב דוד תורג'מן -ראש הישיבה בעיר- מ"מ רב העיר (הרב הספרדי)

בדימונה פועל גרעין תורני שהוקם על ידי הרב דוד תורג'מן (העומד בראשו) ומונה למעלה מ-100 משפחות המתגוררות ברחבי בעיר ומעורבים בעשייה חברתית ודתית בתחומים שונים בעיר.

בדימונה פועלת מסוף שנות ה-80 עמותת 'שלהבת הדרום' בראשות הרב יעקב חמד המפעילה מוסדות מגוונים לציבור הרחב ביניהם גני ילדים ומעונות יום, בתי ספר לבנים ולבנות, ישיבות לבחורים, סמינרים לבנות, כוללים לאברכים ולבעלי תשובה, מדרשיות נוער לצעירים, כמו כן דואגת העמותה לכשרות מהודרת, וכן שירותי רווחה לקהילה וסיוע לנזקקים. בשנת 2014 חנכה העמותה מרכז רוחני גדול 'משכן שאול' המכיל בתוכו מס' בתי כנסת ובתי מדרש אולם שמחות מקווה טהרה ועוד. עשרה מתוך 36 נכסי מקרקעין שהוקצו על ידי עיריית דימונה הוקצו לפעילויות העמותה.

בדימונה קיימות מספר ישיבות: ישיבה תיכונית "צביה" בראשותו של הרב יעקב דודי, ישיבת הסדר בראשות הרב דוד תורג'מן.

בעיר פועלים כעשרה בתי חב"ד בראשות השליח הראשי הרב ישראל גליס.

ראשי המועצה והעירייה
 שנים  ראש המועצה/עירייה  הערות 1956–1959  אליעזר מילרוד  ראש המועצה הראשון. ב-1956 נשלח על ידי משרד הפנים והסוכנות היהודית להקים את המועצה המקומית בדימונה. ב-1959 התקיימו הבחירות הראשונות לראשות מועצת דימונה, בסופן עזב אותה חזרה לביתו שבכפר ביל"ו 1959–1966  ערמון (עמרם) לרדו  ראש המועצה הנבחר הראשון, מטעם מפא"י 1966–1969  גבי סבג  מפא"י 1969–1971  ישראל נבון  מפד"ל 1971–1974  יצחק פרץ  רפ"י 1974–1978  ערמון (עמרם) לרדו  מפא"י 1978–1983  יעקב ז'אק אמיר  המערך 1983–1989  אלי (אליהו) הללי  המערך 1989–2003  גבי ללוש  הליכוד 2003–2013  מאיר כהן  ישראל ביתנו 2013  אלי ברונשטיין  החליף את מאיר כהן, שעזב את ראשות העירייה לטובת התמודדות לכנסת ברשימת יש עתיד 2013–הווה  בני ביטון  הליכוד

ערים תאומות





גלריה

ראו גם
 ראס ג'ראבה

קישורים חיצוניים






  תושבות דימונה לומדות עברית וניהול משק בית, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1956 (התחלה 8:26)

  סרטו של נתן גרוס, דימונה 1962 ()

  צילום אווירי של דימונה בדילוגי זמן  על פני 37 שנים (1984 עד 2020), באתר Google Earth
 מיכאל יעקובסון, סקירה אדריכלית מצולמת על שכונת הניצחון, באתר 'חלון אחורי', 23 באפריל 2016



הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:עיירות פיתוח
קטגוריה:ערים במחוז הדרום
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום
קטגוריה:קמרי הנגב