פרסית

פרסית (, פַֿארְסִי) היא שפה איראנית. הפרסית מדוברת בפי כ-80 מיליון בני אדם באיראן, כ-8 מיליון באפגניסטן ובקרב קהילות נוספות במדינות סמוכות לאיראן. זוהי שפתה הרשמית של הרפובליקה האסלאמית של איראן. כמחצית מאזרחיה דוברים אותה כשפת אם, והשאר כשפה שנייה. בטג'יקיסטן השפה הרשמית היא טג'יקית – ניב של פרסית. אחת הלשונות הרשמיות של אפגניסטן היא הדארי, שאף היא ניב של פרסית. באיראן השם "דארי" משמש לתיאור הפרסית הקלאסית.

הפרסית מתועדת החל מהעת העתיקה. נהוג לחלק את ההיסטוריה של הלשון הפרסית לשלושה חלקים עיקריים:
הפרסית העתיקה – לשון הממלכה האחמנית, נכתבה בכתב יתדות.
הפרסית האמצעית – לשון האימפריה הסאסאנית. נכתבה בכתב המזכיר את האלפבית הארמי, אך חסר אבחנות רבות.
הפרסית החדשה – לשון איראן ואפגניסטן החל מהכיבוש האסלאמי. נכתבת באלפבית הערבי, אליו מתווספות מספר אותיות. הפרסית הקלאסית, הנחשבת לפרסית חדשה מוקדמת (הלכה למעשה, הפרסית החדשה של ימי הביניים) קיימת בכתב מהמאה ה-9 לערך. תיעוד ראשון לשימוש בה קיים בקולופון בכתב יד של הקוראן משנת 905 לספירה.

הפרסית אינה מבחינה בין מינים דקדוקיים. הפועל הפרסי נוטה בגוף ומספר, ומערכת הפועל מכילה צורות סינתטיות (צורות העבר, ההווה, האיווי והציווי) לצד צורות פריפרסטיות המורכבות מפועל עזר הנושא, יחד עם תבנית הנטייה עצמה, מידע דקדוקי ואלמנט פועלי הנושא בעיקר מידע לקסיקלי (צורות העתיד, העבר הרחוק ועוד).
שם העצם הפרסי אינו נוטה ביחסה ובמין דקדוקי (החל מהפרסית האמצעית) אלא רק במספר – יחיד ורבים. הפרסית מכירה תווית סיתום פוסטפוזיטיבית בלבד, וחסרת תווית ידוע.

השפה נכתבת באמצעות גרסת האלפבית הערבי המותאמת לכתיבת הפרסית וכוללת 32 אותיות. חלק מהאותיות התפתחו לשם כתיבת הגאים שאינם קיימים בערבית. מילים ערביות נכתבות בדרך-כלל בכתיב המקורי, גם אם כוללות הגאים שאינם נהגים בפרסית. לפיכך יש אותיות המשמשות רק בכתיבת מילים ממוצא ערבי. בפרסית נעשה שימוש נרחב באמות קריאה, הרבה מן המקובל בערבית, אולם כלל זה חל רק על מילים ממוצא פרסי ולא ממוצא ערבי. 

באוצר המילים הפרסי מילים רבות ממקורות זרים, רובן מערבית, וחלק גדול אחר מהמילים השאולות – בצרפתית. בתקופה שבה נפוץ האסלאם באיראן החליפו מילים ערביות שאולות חלק גדול מהפרסיות. השפה הפרסית היום כוללת מספר רב של מילים ממוצא ערבי, אולם הגייתן הותאמה למערכת ההגאים הפרסית, כך שהן נשמעות שונות למדי מהגרסה הערבית שלהן. ישנן גם מילים רבות המשותפות לטורקית ולפרסית, אף-על-פי שמדובר בשפות שונות מאוד זו מזו.

במאה ה-20, עם התחזקות ההשפעה האירופית באיראן, התווספו מילים רבות שמוצאן בשפות אירופאיות רחבות-תפוצה כגון צרפתית וגרמנית. כיום ההשפעה הרבה ביותר היא של השפה האנגלית, שהפכה לשפה הבין-לאומית. אפשר למצוא בפרסית מילים חדשות רבות השאולות מאנגלית, בעיקר מונחים טכניים בתחום המחשבים, תחומים שונים במדע ובתחומים טכנולוגיים אחרים.

בשנת 1931 מירזא עלי-אכבר קזויני דהח'דא פרסם מילון השפה הפרסית שגם כיום נחשב למילון חשוב.

הגיית השפה וכתיבתה
+פונמות בפרסית סדקי ענבלי וילוני חכי בתר־מכתשי מכתשי שפתי(־שִנִּי) אפי[ŋ]nm סותם ʔ[ɢq]gkdtbp מחוכךʤʧ חוכך hɣxʒʃzsvf מקורב(צדי)wjl מקישɾ רוטט[r]

שמאל|ממוזער|300px|מיקום תנועות בפרסית
alt=نستعليق|ממוזער|קו נסתעליק (خط نستعليق)
ממוזער|ברוכים הבאים לוויקיפדיה הפרסית (به ویکی‌پدیای فارسی "پارسی" خوش آمدید)
 <big>העיצורים<big> הסימון הגרפי תעתיקIPA תעתיק לעברית הערך הפונטי בודד תחילי אמצעי סופי ا ـا ʔ א אינו נהגה או שנהגה כהגיית אל"ף; עשוי לשאת תנועות חולם או צירי פתוחים ب بـ ـبـ ـب b ב נהגה כהגיית בי"ת ﭖ ﭘ ـپـ ـپ p פּ נהגה כהגיית פּ"א ت تـ ـتـ ـت t ת נהגה כהגיית ת"ו ث ثـ ـثـ ـث s ת' משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית סמ"ך ج ﺟـ ـﺠـ ـﺞ ʤ ג' נהגה כהגיית גימ"ל גרושה ﭺ ﭼ ـچـ ﭻ ʧ צ' נהגה כהגיית צד"י גרושה ح حـ ـحـ ـح h ח נהגה כהגיית ה"א או שלא נהגה כלל خ خـ ـخـ ـخ x ח' נהגה כהגיית כ"ף רפה د ـد d ד נהגה כהגיית דל"ת ذ ـذ z ד' משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן ر ـر r ר נהגה כהגיית רי"ש מתגלגלת ز ـز z ז נהגה כהגיית זי"ן ﮊ ـژ ʒ ז' נהגה כהגיית זי"ן גרושה س سـ ـسـ ـس s ס נהגה כהגיית סמ"ך ش شـ ـشـ ـش ʃ ש נהגה כהגיית שי"ן ימנית ص صـ ـصـ ـص s צ משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית סמ"ך ض ضـ ـضـ ـض z צ' משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן ط طـ ـطـ ـط t ט משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית ת"ו ظ ظـ ـظـ ـظ z ט' משמש מילים שאולות מערבית, נהגה כהגיית זי"ן ع عـ ـعـ ـع ʔ ע מופיעה במילים שאולות מערבית, נהגית כהגיית אל"ף או שאינה נהגית כלל غ غـ ـغـ ـغ ɣ, ɢ ע' נהגית כהגיית גימ"ל רפה/רי"ש מודרנית, בתחילת מילה נהגה כגימ"ל ענבלית יותר ف فـ ـفـ ـف f פ נהגה כהגיית פ"א רפה ق قـ ـقـ ـق ɣ, ɢ, q ק נהגית כמו غ; בניבים מסוימים נהגית כמו קו"ף מקראית (ענבלית) ک کـ ـکـ ـک k כ נהגה כהגיית כ"ף گ ﮔـ ـگـ ـگ ɡ ג נהגה כהגיית גימ"ל ل لـ ـلـ ـل l ל נהגה כהגיית למ"ד م مـ ـمـ ـم m מ נהגה כהגיית מ"ם ن نـ ـنـ ـن n נ נהגה כהגיית נו"ן و ـو v ו נהגה כהגיית בי"ת רפה; עשוי לשמש תנועות חולם ושורוק או דיפתונג אוו ﻩ هـ ـهـ ـه h ה נהגה כהגיית ה"א; עשוי לשמש תנועת צירי פתוח או שלא ליהגות כלל ی یـ ـیـ ـی j י נהגה כהגיית יו"ד עיצורית; עשוי לשמש תנועת חיריק או תנועת צירי

 דקדוק 
סדר הרכיבים במשפט הפעלי בפרסית:
סדר הרכיבים במשפט הפרסי אינו קבוע לחלוטין, אבל המבנה הרגיל של משפט בפרסית הוא SOV, כלומר: נושא, משלימים (משבצת אופציונלית), אלמנט פרדיקטיבי (פועל).
משבצת הנושא מוגדרת על ידי הרכיב המקיים התאם עם צורת הפועל (גוף ומספר), וניתן למצוא בה – שם עצם, אינפיניטיב, ביטויי מספר וכמות וכינוי גוף. משבצת המשלימים ותוארי הפועל תלויה במסגרת ההצרכה והערכיות של הפועל במשפט (המצוי, אם בכלל, במשבצת הפרדיקאט). המושא הישיר מאופיין על ידי הפוסטפוזיציה ra (דומה, אך לא חופף מבחינת התפוצה ל"את ה-" בעברית). משלימים נוספים מאופיינים על ידי פרפוזיציות שונות. במשבצת הפרדיקאט ניתן למצוא פועל פיניטי (דהיינו המאופיין בגוף), שם עצם או ביטוי שמני. כאשר הפרדיקאט הוא שם עצם, ימצא לאחריו אוגד פועלי בדגמים מסוימים, אך קיימים דגמים בלי משבצת אוגד (דהיינו משפטים שימניים).

כינויי הגוף:
כינויי הגוף השונים אינם מהווים קטגוריה דקדוקית, אלא סינתזה של מספר קטגוריות. עם זאת, קיים יתרון בהצגתם כטבלה – הסביבה התחבירית והפונקציונלית בה ניתן למצאם אינה שווה עבור כל כינויי הגוף ובייחוד ניתן למצוא הבדל סביבתי ותחבירי בין הגופים הראשון והשני ובין הגוף השלישי. כינויי הגוף בפרסית, כשאר שמות העצם, אינם מבחינים במין דקדוקי.
من man – גוף ראשון יחיד. ما mā – גוף ראשון רבים.
تو to – גוף שני יחיד. شما shomā – גוף שני רבים.
او / وی vey / u – גוף שלישי יחיד. ايشان ishān – גוף שלישי רבים.
آن ān – גוף שלישי יחיד. آنها ānhā – גוף שלישי רבים.

shomā – משמש לעיתים בפניות מנומסות כגוף שני יחיד. u ו-ishān – מציינים בני אדם בלבד. האחרון מסמן אזכור מנומס. ān ו-ānhā – פורמלית מהווים כינויים רומזים, אך משמשים פונקציונלית ככינויי גוף.

לא ניתן להגות מילה המתחילה בעיצור /s/ ולאחריו עיצור נוסף (כלומר CC)V) שראשו [s]) ולכן בדרך כלל מוסיפים את תנועת /e/ (סימן הניקוד "סגול"); לדוגמה, ספגטי – א-ספגטי.

 פרסית ושפות הודו-אירופאיות 

+ פרסית עתיקה  פרסית תיכונה  פַּרסִית מודרנית יוונית עתיקה לָטִינִיתגרמנית אַנגְלִיתפולנית שוודית  ליטאית pitar  pidar  pedar (پدر)  patēr  pater  Vater  father  ojciec  fa(de)r  tėvas mātar  mād(ar)  mādar (مادر)  mētēr  mater  Mutter  mother  matka  mo(de)r  motina brātar  brād(ar)  barādar (برادر)  adelphos  frater  Bruder  brother  brat  bro(de)r  brolis ?  ducht(ar)  dokhtar (دختر)  thygatēr  filia  Tochter  daughter  córka  dotter  dukra nāman  nām  nām (نام)  onoma  nomen  Name  name  imię  namn  vardas martiya (Sterblicher)  mard  mard (مرد)  anēr  mortalis  Mord  murder  martwy  mord  mirtingas (Sterblicher) dadā-tanaiy  dādan  dādan (دادن)  didōmi  dare  geben  give  dać  giva/ge  duoti hischta-tanaiy  awischtadan  istādan (ایستادن)  histēmi  sistere  stehen  stand  stać  ställa sig  stoti manā (mich)  man (ich, mich)  man (ich) (من)  eme  me  mich  me (ich, mich)  mnie  mig  mane pantscha  pandsch  pandsch (پنج)  pente  quinque  fünf  five  pięć  fem  penki hafta  haft  haft (هفت)  hepta  septem  sieben  seven  siedem  sju  septyni utā  ud  o (و)  kai  et  und  and  i  och  ir rāsta  rāst  rāst (راست)  orthos  rectus  recht, richtig, rechts  right  prawy rätt,riktig(t),höger  dešinė

 פרוטו-הודו-אירופית  סנסקריט פַּרסִית מודרנית  יוונית עתיקה  לָטִינִית גרמנית  פולנית  שוודית  ליטאית *esmi  asmi  hastam (هستم)  eimi   sum  ich bin  jestem  jag är  esu *essi  asi  hasti (هستی)  ei   es  du bist  jesteś  du är  esi *esti  asti  hast / ast (هست)  esti   est  er ist  jest  han är  yra (esti) *smesi / *smosi  smas  hastim (هستیم)  esmen   sumus  wir sind  jesteśmy  vi är  esame *stes  stha  hastid (هستید)  este   estis  ihr seid  jesteście  ni är  esate *senti  santi  hastand (هستند)  eisin   sunt  sie sind  są  de är  yra (esa)

 פרוטו-הודו אירופית  סנסקריט פַּרסִית מודרנית  יוונית לָטִינִית  סלאבית עתיקה ahd.  גרמנית *bhero  bharami  mi-baram (می‌برم)  phero φερω  fero  bera  biru  ich bringe *bheresi  bharasi  mi-bari (می‌بری)  phereis φερεις  fers  beresi  biris  du bringst *bhereti  bharati  mi-barad (می‌برد)  pherei φερει  fert  beretu  birit  er, sie, es bringt *bheromes  bharamas  mi-barim (می‌بریم)  pheromen φερομεν  ferimus  beremu  berames  wir bringen *bherete(s)  bharatha  mi-barid (می‌برید)  pherete φερετε  fertis  berete  beret  ihr bringt *bheronti  bharanti  mi-barand (می‌برند)  pherusin φερουσιν  ferunt beratu  berant  sie bringen

 שאילה עברית של מילים פרסיות
מילים פרסיות רבות נשאלו לעברית, בעיקר מהפרסית הקדומה. חלק גדול משאילות אלה מצויות כבר בתנ"ך, בספרים שנכתבו בתקופת שלטון האימפריה הפרסית וחלקם מצויים במקורות עבריים אחרים.
 המילה המקראית זמן שאולה משורש איראני שפירושו "הולך". מילה זו התקבלה במשמעות זו גם בשפות שמיות אחרות, למשל ערבית, וגם בטורקית ששאלה אלפי מילים פרסיות, ישירות או דרך הערבית.
 המילה המקראית דת, שמופיעה במגילת אסתר במשמעות - "חוק" (או "נֹהַג") - צו אשר "ניתן" על ידי המלך, מוצאה מהמילה הפרסית העתיקה: data – "חוק", שמשמעותה המקורית הייתה – "נתון" – כלומר צו אשר "ניתן" על ידי המלך (וכן בשאר השפות ההודו-אירופיות כולל לטינית: data – "נתונים"). מילה זו שבפרסית העתיקה עברה בהמשך, גם לארמית (כולל ארמית מקראית): דָּתָא – "חוק", וגם לפרסית של ימינו: داد – "צדק", וכן داده – "נתון".
 המילה המקראית פרדס מוצאה מפרוטו איראנית, שפירושה "גן". מילה זו התקבלה גם בערבית וגם בשפות אירופיות במשמעות "גן-עדן" (למשל באנגלית: Paradise).
 המילה המקראית פתגם – במשמעותה המקורית, הודעה: מפרסית paygām (בפרסית מודרנית: پیغام).
 המילים סרבל (במקרא רק בארמית), ושרוול (בעברית משנאית) – מפרסית: sharval – מכנסיים.
 המילה בוסתן (בתלמוד הבבלי רק בארמית) שמורכבת, מהמילה بو (bu) שפירושה "ריח" (כשהכוונה היא לריח טוב), ומהסיומת ستان (stan) המציינת - אזור - חבל ארץ (והקיימת בימינו כסיומת גם בשמות המדינות: אוזבקיסטן, טג'יקיסטן, טורקמניסטן, קזחסטן, קירגיזסטן). מילה זו הושאלה גם לערבית.
 שם העץ אזדרכת פירושו בפרסית "עץ החופשיים". (אזד – חופש, דרכת – עץ).
המילה בזאר – שוק. בפרסית: bāzār.
 המילה פיג'אמה – פריט לבוש, לאו דווקא לשינה. מילולית: לבוש לרגל, פוזמק=גרב (پا, pae – רגל; jamah – בגד).
 המילה שחמט – שח-מט – בפרסית, שח (شاه, shah) משמעו מלך. מאט (mat) – נדהם; היה חסר אונים.
 המילה לימון – מפרסית, בהשאלה מסנסקריט – nimbū.
 המילה הנדסה – במשמעותה המקורית, גאומטריה (בפרסית: مهندسی mahandesi). המילה הגיעה לעברית דרך הערבית.
 המילה אשכרה – בשפת הדיבור בעברית: שקוף וברור. מפרסית: דבר ידוע, גלוי.

ראו גם
 אזאפה

 קישורים חיצוניים 

  פרק 27 – דבר היום: בפרדס ליד הקיוסק – על מילים פרסיות בעברית בפודקאסט דברי הימים בהגשת אילן אבקסיס
  פרק 23 | השפה הפרסית – שאלות המאזינים! בפודקאסט איראניום מועשר של תמר עילם גינדין




 הערות שוליים 

*
קטגוריה:איראן: תרבות
קטגוריה:שפות איראניות
קטגוריה:שפות הודו-איראניות
קטגוריה:שפות