תומאס קון

תומאס סמואל (שמואל) קון (באנגלית: Thomas Samuel Kuhn; 18 ביולי 1922 – 17 ביוני 1996) היה היסטוריון ופילוסוף של המדע, יהודי-אמריקאי. נחשב לאחד מהפילוסופים של המדע החשובים ביותר במאה ה-20. בשנת 1962 יצא לאור ספרו "המבנה של מהפכות מדעיות" שזכה להשפעה הן בחוגים האקדמיים והן בחוגים העממיים, שבו הציג את המונח "תהליך שינוי פרדיגמטי". זהו אחד הספרים הפילוסופים המצוטטים ביותר בכל הזמנים.

קון הציע שהתפתחותו של המדע מורכבת מתקופות של צמיחה יציבה שביניהן מתרחשות מהפכות מדעיות. הוא ניסח מספר טענות בנוגע להתקדמות הידע המדעי: התחומים המדעיים עוברים "שינויים פרדיגמטיים" תקופתיים שאינם מתפתחים בצורה ליניארית ומתמשכת בלבד, והשינויים האלו פותחים גישות חדשות לצבירה והבנה של ידע שמדענים קודמים לא יכלו להשיג בעצמם.

בנוסף, לפי קון, הרעיון של האמת המדעית, אינו יכול להיקבע רק על ידי קריטריונים אובייקטיביים, אלא הוא מוגדר גם על ידי "הסכמה" של הקהילה המדעית. פרדיגמות מתחרות הן לעיתים קרובות בלתי ניתנות להשוואה או לשיפוט; כלומר, הן תיאור בלתי מתפשר או מוסכם של המציאות. לפיכך, הבנתנו שלנו את המדע לעולם אינה יכולה להסתמך על "אובייקטיביות" בלבד. המדע חייב להסביר גם פרספקטיבות סובייקטיביות, שכן כל המסקנות האובייקטיביות מבוססות בסופו של דבר על התניה סובייקטיבית של החוקרים או על השקפת עולמם והזווית התרבותית שלהם ושל המשתתפים הנוספים באותו תחום מדעי.

 אנטי רוויזיוניזם והתנגדותו לאופן הצגת דעותיו 
עם הזמן הורחב השימוש בטענותיו ובמיוחד במילה פרדיגמה שהחלה לשמש גם בתחומים אחרים שאינם מדעיים. הגדיל לעשות ממשל בוש הראשון כשקרא לתוכנית כלכלית "כלכלת הפרדיגמה החדשה". המונחים והרעיון שבאופן מעשי ומוצהר קיימות גם במדע דעות משוחדות ונגיעה אישית אומצה במיוחד בידי חוקרים האוחזים בתפישת רוויזיוניזם היסטורי הנחשבת בדרך כלל קיצונית וביניהם כאלו שטוענים כלפיהם שהם משכתבים את ההיסטוריה באופן מעוות ביותר על פי מטרותיהם.

בראיון איתו שנערך שנים אחר כך, טען שלא הובן כראוי, ושלדעתו אכן יש אמת מדעית חשובה שאליה אנו חותרים. החתירה אל אמת זו חיונית לקיום האדם ולהתפתחותו. לדבריו, כוונתו הייתה להצביע על הכשלים הרבים המקשים על כך, ועל הגורמים הרבים "המזהמים" לעיתים את תהליך גילויה של האמת המדעית הצרופה. זאת בשונה מהאופן בו נתפשו דעותיו בעיני רבים, כאילו אין אמת כלל או שאין טעם לחתור אליה. לגבי המונח פרדיגמה שהשימוש בו נפוץ בעקבות פרסום ספרו, המראיין כותב:

 ביוגרפיה 
בשנת 1949 קיבל תואר דוקטור לפיזיקה מאוניברסיטת הרווארד, בהנחייתו של ג'ון ואן ולק. מ-1948 ועד 1956 לימד היסטוריה של המדע באוניברסיטה זו. לאחר שעזב את הרווארד, עבר קון ללמד באוניברסיטת ברקלי עד 1964 ומונה לפרופסור להיסטוריה של המדע ב-1961 (בברקלי הוא כתב את ספרו ״המבנה של מהפכות מדעיות״). לאחר מכן הצטרף קון לאוניברסיטת פרינסטון וכיהן כפרופסור לפילוסופיה והיסטוריה של המדע עד 1979. לאחר מכן כיהן במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) בתור פרופסור לפילוסופיה עד 1991.

קון ראיין והקליט את הפיזיקאי הדני נילס בוהר יום לפני מותו של בוהר. 

קון כיהן כנשיא החברה להיסטוריה של המדע מ-1969 עד 1970. 

 מבנה המהפכות המדעיות 
עיקר פרסומו של קון נבע מספרו המבנה של מהפכות מדעיות, העוסק בהתפתחות המדע בראייה היסטורית וסוציולוגית. ספר זה חולל מהפכה בפילוסופיה של המדע.

"מבנה המהפכות המדעיות" פורסם במקור כמאמר ב"אנציקלופדיה הבינלאומית למדע מאוחד", שפורסם על ידי הפוזיטיביסטים הלוגיים מקבוצת החוג הוינאי. הוצגה בו לראשונה תאוריה כוללנית המתארת את ההתפתחות המדעית כרצף של מהפכות עוקבות בפרדיגמות מדעיות נתונות, ולא כגידול מצטבר וליניארי של הידע המדעי, תוך למידת מידע חדש ותיקון שגיאות העבר, כפי שהיה מקובל לחשוב עד אז. לטענתו של קון, בעקבות התפתחות זו אופי החקירה המדעית בתחום מסוים יכול להשתנות בפתאומיות. ככלל, המדע מתפרק למספר שלבים שונים ומובחנים:

ראשון הוא הקדם-מדע, זהו שלב שבו חסרה פרדיגמה מרכזית.

אחריו מגיע "מדע נורמלי", כאשר מדענים מנסים להרחיב את הפרדיגמה המרכזית בדיסציפלינה מדעית מסוימת על ידי פתירת חידות. בהנחיית הפרדיגמה המרכזית, המדע הנורמלי הוא הפרודוקטיבי ביותר: "כשהפרדיגמה מוצלחת, הבעיות שקיימות בתחום מחקר כלשהו תפתרנה בדרך שהמדענים העוסקים בו לא יכלו לדמיין כלל ולעולם לא היו נוקטים אילולא המחויבות לאותה פרדיגמה".

בנוסף, טבע קון את המושג מדע תקני, מדע המתבסס על יסודות של פרדיגמה קיימת תוך ניסיון לשכלל ולדייק אותה. קון הראה כיצד לא פעם מוביל המדע התקני למהפכה מדעית ובדרך זו גם הראה כיצד נוצרות פרדיגמות חדשות.

ההשפעה העצומה של הספר נמדדת בשינויים שצצו בלקסיקון של פילוסופיית המדע: פרט ל"שינוי הפרדיגמה", קון גרם לפופולריזציה של המילה "פרדיגמה" עצמה; ממונח המשמש תיאור בבלשנות (ובעבודתו של הרופא הגרמני גיאורג ליכטנברג) למשמעותו הנוכחית הרחבה הרבה יותר.

הוא טבע את המונח "מדע נורמלי" כדי להתייחס לעבודה השגרתית, היומיומית של מדענים העובדים בתוך מרחב פרדיגמטי, והיה אחראי במידה רבה לשימוש במונח "מהפכות מדעיות" בלשון רבים, המתרחשת בתקופות שונות של זמן ובדיסציפלינות שונות, בניגוד לתפיסה שהייתה מהפכה מדעית אחת בתקופת הרנסאנס.
ספריו
 Kuhn, Thomas S. (Thomas Samuel). Black-Body Theory and the Quantum Discontinuity 1894-1912. Paperback edition. Chicago ;: The University of Chicago Press, 1987. Print.

ספריו אשר ראו אור בעברית
 המבנה של מהפכות מדעיות, תורגם לראשונה ב-1977 בהוצאת מוסד ביאליק ומאוחר יותר ב-2005 על ידי יהודה מלצר בהוצאת ידיעות ספרים. (הגרסה האנגלית יצאה לאור ב-1962).
ראו גם
מטא-תאוריה
קישורים חיצוניים



 אלכסנדר בירד, תומאס קון, האנציקלופדיה לפילוסופיה של סטנפורד 
 פרדיגמות, מסורת ורציונליות מדעית בהגותם של תומאס קון 



הערות שוליים

קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:זוכי מדליית ג'ורג' סארטון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:פילוסופים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1922
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1996