בת ים

250px|ממוזער|רחובות בת ים
ממוזער|258x258 פיקסלים|משחק כדורעף חופים בחוף בת ים, נובמבר 2021
ממוזער|צילום אוויר, בת ים בחלק התחתון, 2019|250px
250px|ממוזער|שמאל|צילום מהאוויר, בת ים בחלק התחתון ויפו בחלק העליון, 1937
ממוזער|250x250 פיקסלים|שקיעה מאחורי שובר גלים של חוף "הסלע" בבת ים, החוף הגדול בעיר. שמו של החוף נגזר מסלע אדם, הנחשב לאחד מסמליה של העיר.
בת ים היא עיר במחוז תל אביב. העיר שוכנת לחוף הים התיכון, וגובלת בראשון לציון מדרום, בחולון ממזרח ובתל אביב מצפון. היא הוקמה בשנת 1926 כ"בית וגן" בחולות שמדרום ליפו, על ידי פעילים מ"מזרחי". עד לכיבוש יפו במלחמת העצמאות, סבלה העיר מבעיות ביטחוניות. לאחר הקמת מדינת ישראל, החלה לקלוט עשרות אלפי עולים חדשים ובשנת 1958 הוכרזה כעיר. המשך קליטת העלייה נמשך בשנות התשעים, אז הגיעו אליה עשרות אלפי עולים מברית המועצות לשעבר.

היסטוריה

הקמת בת ים
בשנת 1919 יסדו מספר פעילים של המזרחי חברה בשם "בית וגן" במטרה להקים שכונת גנים דתית ביפו. במרץ 1920 היו באגודה כ-400 חברים ונבחרה הנהלה בה השתתפו אליהו אהרון כהנא ושאול חנא קוק. בשנת 1921 רכשה האגודה 1500 דונם, תמורת 6000 לי"מ כמקדמה ועוד 9000 לי"מ ששולמו בעת הרישום בטאבו. בראש האגודה עמד ד"ר מהרשק. לקראת סוף 1923 דווח שכ-1400 דונם נרשמו בטאבו על שם הרוכשים ושהוחל בהכנת תוכנית מתאר לשכונה. בספטמבר 1924 אושרה תוכנית המתאר על ידי האספה הכללית של האגודה. בתחילת 1926 פורסם שהפרצלציה של המגרשים ותהליך קבלת הלוואה למימון הבנייה בעיצומם. באוגוסט 1926 הוגרלו המגרשים, כאשר מי שהתחייב לעלות מיד לבנות קיבל זכות קדימה בבחירת מגרש. עד אוקטובר 1926 יושרו כבישים, וסודרה אספקת מים. שש משפחות עלו על המגרשים בצריפים. בתחילת 1927 דווח שעשרה בתים היו בבנייה. במהלך שנת 1927 נסלל כביש לשכונה מיפו ונמכרו מגרשים לצורך הקמת תעשייה בשכונה. בתחילת אוקטובר 1928 נחנך בית כנסת בשכונה. באותה עת התגוררו במקום 13 משפחות והיו בה 20 בתים.

במאורעות תרפ"ט פונו התושבים על ידי הצבא הבריטי. בתחילה הייתה תקווה לשיבה מהירה לשכונה. ועד השכונה ניסה להביא למקום קבוצה של חברי הפועל המזרחי והציע להקצות את אחד הבתים לתחנת משטרה. אולם לאחר שניסיונות אלו כשלו שוכנו בבתי השכונה פלוגה של חיילים בריטים. לקראת סוף 1931 עזב הצבא את המקום והוא נותר עזוב. בתחילת שנת 1932 פעלה החברה להשיב למקום את התושבים ולחזק את המקום במתיישבים נוספים. כן נעשה מאמץ להשלים את החיבור של השכונה עם רחוב המלך ג'ורג' (כפי שנקראו שדרות ירושלים בתקופת המנדט הבריטי). במאי 1932 חזרו התושבים לבית וגן.

התפתחות
העלייה החמישית הביאה איתה עולים רבים וחלקם פנו לבנות את ביתם בשכונת בית וגן. בנובמבר 1933 הגיע מספר המשפחות בשכונה ל-85, וכ-15 בתים נוספים היו בבנייה. בתחילת 1936 היו בשכונה כ-300 בתים בהם התגוררו כ-1400 נפש.

העלייה הביאה איתה גם התפתחות בתעשייה בבית וגן. בשנות ה-30 הוקמו חמישה מפעלי תעשייה שסיפקו תעסוקה לתושבים: "פאקא" - לייצור אלכוהול, פחמן דו-חמצני ושמרי אפייה, "דפוס לוין-אפשטיין", "שמנון" - לייצור סבון ושמן, "השריון" - מפעל מתכת לייצור תבניות ברזל לבניין, מסמרים וחוטי מתכת, ו"כביר" - לייצור בירה. זמן מה פעלו במקום בית חרושת ללבנים ובית חרושת לרהיטים.

עיקר הבנייה במקום התבססה בשנים 1933–1934 על עבודה של ערביי ג'בליה והחורן דבר שהעלה תלונות ודרישה למעבר לעבודה עברית. בעקבות פעילות נמרצת של ההסתדרות עברה מרבית העבודה לידי יהודים.

באותן שנים היה בבת ים רק קולנוע אחד, "אורן", ומלון אחד, "לידו". בית הספר היסודי הראשון היה "תחכמוני", שהוקם ב-1936. ב-1950 הוקם בית הספר "ראשונים ממלכתי א'".

מועצה מקומית
בדצמבר 1936 הוכרזה בית וגן כמועצה מקומית. שטחה עמד על כ-3500 דונם והוא כלל בתוכו בנוסף לשכונת בית וגן עצמה גם את שכונות מנורה ב', הכשרת היישוב, עולי פולין ו"בית וגן המורחבת" (שני גושים מדרום לבית וגן ששווקו על ידי חברה פרטית על סמך סמיכותם לבית וגן) שהוקמו מסביב לבית וגן. בתוך שטח המועצה נכלל גוש של 370 דונם שחלקו היה בבעלות ערבית.
קביעת השם "בת ים"
במאי 1937 החליטה המועצה המקומית לשנות את שם המקום לבת ים, בעקבות הצעתו של הסופר אהרן זאב בן-ישי. בין הסיבות לבחירת שם זה היו:
 השם מתאים למיקומה הגאוגרפי של השכונה, המשתרעת לחוף הים וגבוהה הרבה מהחוף ובמקומות שונים דומה לשרטון העולה מהים.
 השם קצר ואינו מכיל את האותיות הגרוניות א' ה' ח' ע' שמבוטאות באופן שונה אצל יוצאי ארצות שונות.
 השם דומה לשם הקודם שהתרגלו אליו התושבים.
 יש בשם זה נטיית-מה מהמקובל בקביעת שם יישוב והוא קשור בהדר הטבע ובאופיו הגאוגרפי, לאחר שהרבו יותר מדי לקבוע ליישובים שמות זיכרון הקשורים באנשים.

השינוי אושר ופורסם רשמית ב-10 בדצמבר 1937.

בת ים בתקופת קום המדינה
במאורעות 1936–1939 נותקה בת ים מתל אביב שכן הדרך עברה ביפו. בתגובה לכך נסלל על חשבון התושבים כביש מחולון. הכביש היה מתכסה לעיתים קרובות בחול ועם הירגעות המצב הפוליטי הוא נזנח והקשר חודש דרך יפו. המצב הביטחוני הביא לקפיאה ואף נסיגה בבת ים ובסוף 1937 הוערכה האוכלוסייה בכ-1200 נפש.

עם פרוץ מלחמת העצמאות נפתח הכביש מחדש והונחו עליו רשתות ברזל למניעת כיסויו בחולות. הנסיעה עליו נעשתה באוטובוסים ממוגנים עם שמירה היקפית. כביש זה נסלל בתוואי הנוכחי של הרחובות דב הוז וקרן קיימת לישראל והוא הציל את בת ים מניתוק בחודשים הראשונים למלחמת העצמאות.

מלחמת העצמאות בבת ים הייתה למעשה מלחמת עמדות, הפגזות וצליפות. הערבים הקימו בגבול בת ים כ-70 עמדות ופילבוקסים. בתוכם ישבו צלפים שצלפו על רחובות בת ים. ליישוב הערבי השכן ג'בליה היה יתרון טופוגרפי על בת ים. 11 מתושבי העיר נהרגו מצליפות אלה. הקרבן הראשון היה ילד בן 9, עמוס רוזנצווייג, שנפצע קשה מיריות ב-22 בדצמבר 1947 ונפטר על שולחן הניתוחים בבית החולים "הדסה" בתל אביב. פינה לזכרו נמצאת במוזיאון מורשת בת ים. מתרסים הוקמו לרוחב הרחובות וכל בית בוצר בשקי חול. חלק מהתושבים, בעיקר אלה שגרו סמוך לג'בליה, עזבו את בתיהם ואלה הפכו לעמדות מבוצרות. מדי פעם ביצעו הערבים חדירות לבת ים; פעם הצליחו לחדור ולהניח חומר נפץ בבית המועצה המקומית במרכז היישוב ובפעם אחרת הצליחו לחדור לעמדת "קינג ג'ורג'" (כיום כיכר המגינים) ולהרוג שני לוחמי הגנה. במאמץ רב תחת אש, בוצר קו החזית על ידי גדר תיל ומיקוש. לעמדות הובאו צלפים מיומנים שחיסלו את צלפי האויב הערבי בג'בליה.

לוחמי חטיבת גבעתי ביצעו שתי פעולות התקפיות נגד ג'בליה:
 מבצע חנן ב-13 בפברואר 1948
 מבצע תל-חי ב-23 במרץ 1948 (יום תל-חי)

במבצעים אלה נהרסו בתים שהיו עמדות ערביות בולטות ונגרמו להם אבדות בהרוגים ופצועים.

הערבים הפעילו נגד בת ים מלחמת התשה בתקווה שעם הפלישה של מדינות ערב הם ייכנסו לבת ים. אולם מבצע חמץ של ההגנה והתקפת האצ"ל על יפו גרמו למנוסה כללית מיפו. כוחות ההגנה נכנסו לג'בליה ללא קרב. לזכר האירועים הוקמה עמדת מדר.

לאחר קום המדינה
בשנות ה-50 של המאה ה-20 הגיעו לבת ים גלי עלייה גדולים ושטחי המועצה המקומית גדלו. בשנת 1958 היא הוכרזה כעיר. סופר היידיש שלום אש התיישב בעיר בשנותיו האחרונות. לאחר פטירתו בשנת 1957 שימרה עיריית בת ים את ביתו. אחד הרחובות החשובים בעיר נקרא על שמו של אלי כהן, המרגל הישראלי שהוצא להורג בסוריה בשנת 1965 והיה תושב בת ים.

במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 התיישבו בעיר עשרות אלפי עולים חדשים מברית המועצות, המהווים כיום כ-30% מכלל תושבי העיר.

בסוף 2010 וראשית 2011 סערה בת ים כשבהפגנות שנערכו בה נשמעו קריאות נגד התיישבות ערבים בעיר, כשהדגש הוא החשש מפני התבוללות של נערות יהודיות.

בספטמבר 2011 התגלו עוגנים עתיקים מהתקופה הביזנטית בחוף ימה של בת ים.

באוקטובר 2012, נהרס כליל, בפיצוץ מבוקר, בית המלון שעל שפת ימה של בת ים, מלון סאן. המלון החל את ראשיתו כמלון "מרינה". במקום החל להיבנות בית מלון רב קומות שבנייתו, נכון לשנת 2024, טרם הושלמה.

אירועים ביטחוניים בעיר
המתיחות האתנית שמתבטאת בחלקים שונים של ישראל כחלק מיחסי יהודים-ערבים במדינה מורגשת בבת ים למן סוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 במספר אירועים.

ב-1992 נרצחה הנערה הלנה ראפ בדקירות בידי מחבל מעזה באירוע שהצית בעיר מהומות והגביר את הרגישות הפוליטית שהייתה מתוחה באותה עת עד הקצה.

בעת מבצע שומר החומות במאי 2021 ביצעו תושבים יהודים פרעות בחנויות של ערבים ותקפו אזרח ערבי שנקלע למקום ברכבו.

בערב יום הכיפורים 2022 שוב ביצעו תושבים לינץ' בנוסעי מכונית שבה חמישה בדואים תושבי הנגב שנכנסו לעיר אחרי כניסת החג.

בתחילת מלחמת חרבות ברזל, נפלה רקטה של ארגון הטרור חמאס בצומת אנה פרנק בעיר, שגרמה לנזק רב לרכוש ולמבנים.

בניסיון פיגוע שהתרחש בעיר בפברואר 2025 התפוצצו 4 אוטובוסים ללא נפגעים.

ב-15 ביוני 2025 פגע בעיר טיל בליסטי ששוגר מאיראן באגף המזרחי של בניין וותיק בן 11 קומות ברחוב ירושלים פינת שלמה בן יוסף. מהפגיעה נהרגו תשעה תושבים, ורבים נפצעו. איתור הלכודים בבניין שנפגע ארך שעות. הטיל גרם להריסה ופינוי 27 בנייני שיכון ישנים.

הצעות לאיחוד עם תל אביב-יפו
בשנת 2009, הוקמה על ידי משרד הפנים ועדה לחקר גבולות בין חולון, בת ים וראשון לציון. הוועדה קבעה שיש פערים גדולים בין בת ים והערים השכנות בכל הקשור במשאבי קרקע ושימושים עסקיים במקרקעין. עם זאת היא לא המליצה לשנות את הגבולות בין הערים.

במרץ 2014, הגישה עיריית בת ים עתירה לבג"ץ נגד משרד הפנים ונגד הערים תל אביב-יפו, ראשון לציון וחולון, וזאת בדרישה להקים ועדה לחלוקת הכנסות בין בת ים לשכנותיה. טענותיה של בת ים היו כי בשל שטחה הקטן אין היא יכולה להתרחב ולהגדיל הכנסותיה באמצעות ניצול שטחים נוספים למסחר. על פי הנתונים שהציגה העירייה לבג"ץ, התקבולים מהיטלי השבחה ופיתוח בשנת 2012 היו 1,066 שקלים לתושב בתל אביב, 626 שקלים בחולון ורק 265 שקלים בבת ים. כמו כן, ההוצאה העירונית לתושב בעיר מפגרת בשיעור של בין 20% ל-90% לעומת הערים חולון, ראשון לציון ותל אביב.

בעקבות העתירה הקים שר הפנים גדעון סער באוגוסט 2014, ועדת חקירה לבחינת איחוד העיר בת-ים עם תל אביב-יפו, או להעביר תקציבים מעיריית תל אביב לעיריית בת ים, כפי שדורשת עיריית בת ים. הוועדה הייתה אמורה לפרסם המלצות ביניים בתחילת 2015, אבל לאחר שהחליף גלעד ארדן את גדעון סער כשר הפנים בנובמבר 2014, הוא החליט לעכב את עבודת הוועדה ולסייע לעירייה ישירות מתקציב המדינה.

בנובמבר 2016, הגישה הוועדה את המלצותיה לאחד את תל אביב ובת ים בתוך שנתיים (עד למועד הבחירות לרשויות המקומיות בנובמבר 2018) לשר הפנים אריה דרעי, חברי הוועדה הגיעו למסקנה שאיחוד יועיל לתושבי בת ים, שמשלמים ארנונה גבוהה יותר מתושבי תל אביב ומקבלים בתמורה פחות שירותים. אך ביוני 2017, הודיע שר הפנים אריה דרעי כי הוא שוקל לאמץ את המלצות הוועדה אך האיחוד יתבצע רק לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2023. בפברואר 2018, שוב הגישה עיריית בת-ים בקשה למשרד הפנים לשינוי גבולותיה עם שכנותיה הערים חולון וראשון לציון כדי להגדיל את הכנסותיה מארנונה, ולייצר לבת ים בסיס כלכלי יציב ללא מענקי איזון ממשלתיים. בשנת 2021 החליט השר דרעי על ביטול האיחוד בזכות הצלחת תוכנית ההתייעלות הכלכלית בעיר.

דמוגרפיה

בעיר חיה קהילה גדולה של עולי טורקיה, ולכן בת ים אירחה בעיקר בשנות התשעים ביקורים של מנהיגים טורקיים זו ובהם הנשיא סוליימאן דמירל וראשת הממשלה טנסו צ'ילר.

בעיר ישנן חמש קהילות דתיות גדולות: קהילה חרדית-ספרדית, קהילת "אורות התורה", חסידי חב"ד-ליובאוויטש, חסידי באבוב וחסידי ברסלב.

ערבים מעטים ישבו בבת-ים בסוף המאה ה-20. בראשית המאה ה-21 ניכרה מגמת מעבר ערבים ישראלים לעיר, בדרך כלל מיפו; כחלק משיפור איכות החיים.

בעיר ישנם עולים רבים, ו-34.7% מתושביה עלו מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90. מה שהפך אותה לאחת הערים שהכי קלטו עלייה בישראל. הן במספרים מוחלטים והן ביחס לאוכלוסייה.

במפקד 2022 עולה שבת-ים היא העיר המבוגרת בישראל, עם גיל חציוני של 44. ואחוז בני 65 ומעלה כפול הממוצע הארצי. בהתאם אחוז הילדים בעיר הוא נמוך מבין ערי ישראל ועומד על 22% של ילדים מתחת לגיל 19. בבת ים האחוז הגדול ביותר של עולים מבין הערים במרכז הארץ. עם 47% מהאוכלוסייה שנולדה מחוץ לישראל רובם בברית המועצות לשעבר. בבת ים גם רמת המינוע הנמוכה ביותר שעיר שאינה חרדית.

מבנה עירוני
שכונות וקהילות
שמאל|ממוזער|250px|בית עיריית בת ים בתכנון האדריכל צבי הקר
בבת ים מספר שכונות, ביניהן:
 רמת יוסף - השכונה קרויה על שם יוסף שפרינצק, ממוקמת ברמה הגבוהה ביותר בבת ים. היא תחומה בצפון על ידי רחוב קק"ל, בדרום על ידי רחוב יוספטל, במזרח על ידי נתיבי איילון ובמערב על ידי רחוב כצנלסון. השכונה היא אחת הוותיקות בבת ים, כאשר רוב בתיה נבנו בשנות החמישים והשישים. בשכונה ממוקמים היכל התרבות, האודיטוריום, מוזיאון בת ים לאמנות, מוזיאון בית ריבק ומקיף שש-שנתי אורט רמת יוסף. חטיבת הביניים של בית הספר ממוקמת, בסמוך למבנה התיכון, במבנה אשר שימש במקור את תיכון "רמות".
 רמת הנשיא - קרויה על שם הנשיא יצחק בן-צבי. נמצאת בחלקה הדרום-מזרחי של העיר בין הרחובות יוספטל בצפון, קוממיות בדרום, במזרח בנתיבי איילון ובמערב ברחוב ניסנבאום.
 שיכון ותיקים - שכונה במרכז העיר, לצד רמת יוסף. שוכן בה בית הספר היסודי על שם משה שרת.
 שכונת פארק הים - שכונה בדרום-מערב העיר בגבול ראשון-לציון, שכונת גורדי שחקים שנבנתה בעשור השני והשלישי של המאה ה-21, שבליבה פארק המוביל לגבעה המהווה תצפית לים ובצפונה שוכן "פארק מנהטן" על שם רובע מנהטן.
 שיכון עמידר - שכונה דתית-מסורתית. בנויה ברובה בבתים צמודי-קרקע. השכונה תחומה במערב על ידי שדרות העצמאות (כיכר המגינים), במזרח על ידי נתיבי איילון, בדרום על ידי שכונת "עולה חדש" (ניצנה) ובית החולים אברבנאל, ובצפון על ידי שכונת יפו ד'. בדרום מערב השכונה, נמצאת כיכר המגינים, שהוא המרכז המסחרי והתעבורתי של השכונה ושל כל העיר בת ים. ברחוב ויצמן קיים מבנה המשמש מרכז של בני עקיבא, של משרד הרווחה ושל טיפת חלב. במזרח השכונה, בגבול יפו, ניצבת בריכת עמידר. בשכונה גם מתנ"ס גאולים, הממוקם בסמיכות לבית ספר (אורט ניצנה). המתנ"ס משמש כקלפי בבחירות וגם כמגרש משחקים וחוגים בשעות הצהריים. שיכון עמידר נודע בעבר בעיקר בשל מאכל הבוריק שנמכר בו במספר נקודות.
 קריית באבוב - שכונה חרדית-חסידית שנוסדה על ידי חסידות באבוב, נמצאת במערב שכונת רמת הנשיא ובין רחוב ניסנבאום ל-כ"ט בנובמבר, כרבה מכהן הרב יעקב ישראל ישורון מייזליש, גיסו של האדמו"ר מבאבוב. השכונה ידועה בזכות מדורת הענק שמתנשאת בה בכל ל"ג בעומר לגובה של מספר קומות, לפי אגדה אורבנית כל שנה המדורה נעשית גבוהה יותר. בשכונה ישנם בית כנסת, תלמוד תורה, ישיבה גדולה - כולם בתוך בניין אחד; וכן המקווה הרחב ביותר בבת ים, ששוכן ממול לתלמוד התורה.
 קהילת אורות התורה - קהילה ציונית דתית בראשות הרב דוד חי הכהן, שנשלח על ידי רבו, הרב צבי יהודה הכהן קוק להקים אותה. בין מוסדות הקהילה אורות התורה נמנים: בית הכנסת, הישיבה הגבוהה "ישיבת נתיבות ישראל", אולפנת צבי"ה, ישיבה לצעירים, תלמוד תורה ועוד.
 קהילת חב"ד-ליובאוויטש - קהילה של חסידי חב"ד-ליובאוויטש בראשות הרב חיים ציק, נוסדה על ידי אביו הרב זמרוני ציק שנשלח על ידי הרבי מליובאוויטש. הקהילה מונה כ-100 משפחות. לקהילה חמישה בתי כנסת, בית חב"ד מרכזי, גן בנים, גן בנות, תלמוד תורה, כולל אברכים, מדרשה לנשים ובנות ומקווה טהרה מפואר. מזדהים עם הזרם המשיחיסטי בחב"ד.

אתרים עיקריים
250px|שמאל|ממוזער|כיכר המגינים – "המצבה"
ממוזער|כיכר המגינים - "המצבה" בלילה
שמאל|ממוזער|250px|עמדת "מדר" בבת ים
250px|שמאל|ממוזער|האצטדיון העירוני בת ים
 ככר המגינים, המכונה "המצבה", אנדרטה לזכר מגיני העיר בת ים שנפלו בקרב, נמצאת בכניסה לבת ים מכיוון תל אביב יפו. במלחמת העצמאות הייתה במקום זה עמדת הגנה שכונתה "השדרה" או "עמדת המלך ג'ורג'" (השם הקודם של שדרות העצמאות). ב-2 בפברואר 1948 הצליחו הערבים לחדור לעמדה בלילה חשוך וגשום ולהרוג שני מגינים. ב-18 בפברואר נהרג בעמדה זו לוחם נוסף על ידי צלף ערבי. מאז כונתה עמדה זו בשם "עמדת המוות". בשנות ה-60 הוקם בכיכר קומפלקס מגורים ומסחר בשם "מגדל נחום", אשר הורחב בשנת 2000. כיום זהו צומת מרכזי בעיר המהווה את שער הכניסה מכיוון תל אביב-יפו. בינואר 2023 העניקו משתמשי אתר המדיה החברתית רדיט למגדל את תואר "הבניין המכוער בעולם". בפינת הרחובות רוטשילד ובלפור הסמוך נמצא מחנה ראובן, מתחם ובו בניין בן שתי קומות אשר בתקופת המנדט הבריטי שימש כבית חולים לחולי נפש, ובתקופת מלחמת העצמאות שימש כמטה פיקוד של ארגון ההגנה והיווה עמדה קדמית בין בת ים ואזור הקרבות ביפו. בסמוך לכיכר פועל "פסאז' העצמאות", פסאז' קניות ידוע בעיר. מצפון לצומת, נמצאת תחנת העצמאות, אחת מהתחנות של הקו האדום ברכבת הקלה בתל אביב.
 היכל התרבות - היכל התרבות של בת ים, שוכן בשכונת רמת יוסף, במקום שבו שכן מאז הקמת השכונה קולנוע רמת יוסף. ההיכל מכיל 570 מקומות ישיבה, ומתקיימים בו הרצאות, הצגות, מופעים וטקסים.
 שמאל|ממוזער|250px|עמדת "פאקא"אמפיתיאטרון, אחד הסמלים המוכרים ביותר של בת ים. הוקם בתחילת שנות ה-60 בקצה שדרות העצמאות, סמוך לים, כאמפיתיאטרון פתוח, ושימש למופעים עירוניים. בהמשך הפך לאמפיתיאטרון מקורה, עם גג מטאלי זוהר.
 חוף הסלע, בחוף שובר גלים שבמרכזו סלע אדם (או בפשטות: "הסלע") עליו מתנוסס דגל ישראל. החוף מוקף שובר גלים היוצר לגונה מלאכותית גדולה המתאימה לכל הגילים. החוף פעיל מאוד ובשעות הבוקר המוקדמות נערכות בו פעילויות ספורט. בעונת הקיץ יש אירועי קיץ כגון דוכני רחוב, ליצנים ומופעים. בחוף סוכות הצלה, עזרה ראשונה ושירותים שונים.
 מצפה גלים, מין רמפה מבטון, שמתחתיה עוברת תעלת ניקוז מים מרחוב יוספטל. התעלה כוסתה בגג מבטון, וכיוון שכך, הוסיפו לה רמפה עגולה, וניתן להישען על המעקה ולהביט על הים.
 בית עיריית בת ים, בתכנון האדריכלים אלפרד נוימן, צבי הקר ואלדר שרון, הוקם בשנת 1963 ובולט בצורתו הייחודית, צורת פירמידה הפוכה.
אנדרטה לנופלים במערכות ישראל, נמצאת בגן על שם יצחק רבין.
 המרכז הרפואי לבריאות הנפש אברבנאל.
 עמדות ממלחמת העצמאות, נשארו שלוש עמדות: עמדת מדר ברחוב רמב"ם, עמדת "פאקא" בפינת הרחובות ז'בוטינסקי ובן-גוריון ועמדת כביר ברחוב חיים דוד מסיקה. במרחק של כ-200 מטר מעמדת מדר, ברחוב העמדות פינת הראשונים, נשארו שתי עמדות ערביות מבוצרות.
מוזיאון מורשת בת ים, נמצא בבניין הספרייה העירונית. במוזיאון יש צילומים, תעודות ומוצגים שונים על תולדות בת ים בשנים 1926–1948 כולל תיאור מפורט על עמידתה של העיר במלחמת העצמאות.

רחובות מרכזיים
250px|ממוזער|שמאל|קניון "בת ימון" ברחוב ניסנבאום
250px|ממוזער|שמאל|אנדרטה לתושבי בת ים, חללי פעולות האיבה
250px|ממוזער|שמאל|אנדרטה ב"גן הי"א" לזכר 11 הנרצחים בטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן בשנת 1972
 רחוב בלפור: בלפור הוא הרחוב המרכזי המסחרי של בת ים. הוא מתחיל ברחוב יצחק שדה שבדרום העיר, וממשיך עד לגבול בין בת ים ליפו. ברחוב זה פועלים עסקים רבים: בנקים, חנויות, מסעדות. ברחוב זה עוברים מרבית קווי האוטובוס בעיר, וקיימים בו נתיבים לתחבורה ציבורית.
 רחוב יוספטל: רחוב יוספטל הוא אחד מצירי התחבורה הארוכים בחולון-בת ים. גאוגרפית, בקצהו המזרחי הוא מתחיל בגבול חולון-אזור, כצומת עם כביש 44 ליד אזור התעשייה של חולון, ובקצהו המערבי הוא מסתיים בים. שם הרחוב "יוספטל" הוא רק בקטע שבין מחלף יוספטל בכביש 20 לטיילת בת ים. מצויים ברחוב זה קניון ביג בת ים, המהווה את אחד המרכזים המסחריים הראשיים של העיר, תחנת הרכבת בת ים - יוספטל, קופת חולים ומספר חנויות. ברחוב שוכן גם "גן הנ"ד" שנחנך בשנת 1977 לזכרם של 54 חללי אסון הנ"ד בבקעת הירדן.
 דרך בן-גוריון: זהו הרחוב המערבי ביותר בבת ים והוא עובר בקו חוף הים של העיר. הרחוב מכונה גם "הטיילת", מכיוון שברחוב זה מצויה הטיילת של העיר שמצויה בחלקה על מצוק. בטיילת יש מסעדות רבות לכל אורכה, בתי מלון, אמפיתיאטרון בו מתקיימות הופעות רבות וגינה ציבורית גדולה הנקראת "המגלשות הכחולות". בחודשי הקיץ הטיילת היא האתר הפופולרי ביותר לבילוי.
 שדרות העצמאות: מתחיל בטיילת בת ים, עם מבנה האמפיתיאטרון, ומסתיים בגבול בין בת ים ליפו. הציר ממשיך דרך שדרות ירושלים ביפו, רחוב הירקון, שד' רוקח ורחוב בני אפרים עד לצומת הפיל בתל אביב. בחלקו הצפוני של הרחוב ממוקם מרכז סחר מרכזי ביותר, הכולל בין השאר בנקים, חנויות רבות, מסעדות ואולמות אירועים. אזור הסחר מכונה בפי רבים "המצבה", עקב המצבה המצוייה בו בכיכר המגינים.
 רחוב הרצל: רחוב זה מקביל ברובו לרחוב בלפור. הוא מתחבר בשני קצותיו לבלפור, ברחוב זה מצויים בעיקר בחלקו הדרומי מספר חנויות ומסעדות. קיים בו נתיב תחבורה ציבורית בין רחוב בלפור לרחוב רוטשילד, המשמש בין היתר את הקו המקדים לקו האדום ברכבת הקלה.
 רחוב ניסנבאום: רחוב זה מתחיל מצומת עם רחוב הקוממיות, ונגמר בצומת עם רחוב יוספטל. חלקו המערבי של רחוב זה כולל בעיקר את אזור התעשייה של העיר ומפעלים רבים, וכן את המרכז המסחרי "קניון בת ימון", שקומת הכניסה שלו היא למסחר ובשאר הקומות יש מרכז גדול לרפואה יועצת של קופת חולים כללית. מצידו המזרחי של הרחוב מצויה שכונת רמת הנשיא ושכונת קריית באבוב. ברחוב זה עובר הקו האדום של הרכבת הקלה. בהמשך של רחוב זה מצוי מסוף אוטובוסים הקרוי על שמו.
 רחוב מבצע סיני: רחוב זה מהווה את מרכזה של שכונת רמת יוסף. ברחוב זה מצוי בית ספר תיכון וכן מרכז מסחרי גדול הכולל בין השאר את היכל התרבות של העיר. הציר של רחוב זה, המתחיל מרחוב אלי כהן ברמת הנשיא, וממשיך דרך רחוב אנילביץ' ורחוב עוזיאל עד לשדרות העצמאות, מהווה ציר מרכזי לתחבורה ציבורית בבת ים לכיוון תל אביב, המקביל לרחוב בלפור.
 רחוב אלי כהן: קרוי על שמו של אלי כהן, המרגל הישראלי בדמשק אשר גר בבת ים עם משפחתו עד לתפיסתו בדמשק. עורק התחבורה הראשי של שכונת "רמת הנשיא", מלווה במסחר בחלקו. ליד רחוב זה אפשר למצוא את בית ספר הנשיא ומתנ"ס יגלום. רחוב זה מתאפיין ביציאות רבות לסמטאות.
 רחוב אנה פרנק: רחוב זה מהווה את מרכזו של חלקה הדרומי של שכונת רמת הנשיא, וגם גובל בשכונת קריית באבוב. באמצע רחוב זה מצוי מרכז מסחרי בו מספר חנויות ובנק. בקרבת רחוב זה מספר בתי ספר תיכון. בקצהו הדרומי של הרחוב מצוי מסוף אוטובוסים ובית העלמין הדרום. ברחוב זה יש כניסה ל"גן הלנה" על שם הלנה ראפ ו-48 חללי פעולות האיבה, תושבי בת ים.
 רחוב רוטשילד : רחוב זה ממוקם בחלקה הצפוני של העיר, ומחולק לשתיים - בקטע הראשון הצמוד לים, רוב שעות היום הוא סואן יחסית, ולכל אורכו מצויות חנויות רבות ומסחר רב, עד לכיכר המגינים ("המצבה"). הקטע השני, מזרחית לכיכר, הוא רחוב קטן בתוך שכונת עמידר.
 רחוב הקוממיות: רחוב זה ממוקם בחלקה הדרומי של העיר, קצה אחד של הרחוב מתחיל במחלף קוממיות על כביש 20 וקצהו השני נפגש עם רחוב דרך בן-גוריון. רחוב זה הוא הרחוב הדרומי הגדול ביותר בבת ים כיום. על רחוב זה ממוקמים בית העלמין הדרום ותחנת הרכבת בת ים - קוממיות. הציר של רחוב זה מתחיל מרחוב משה דיין בחולון, המשמש כנתיב נוסף לכיוון ראשון לציון, ובו נמצא מוזיאון אגד והמסוף האזורי של אגד לחולון ובת ים.
דרך מנחם בגין: רחוב זה הוא רחוב קצר יחסית, הנמצא בהמשכו של רחוב ניסנבאום, ומהווה כביש גישה לשכונת נווה חוף בראשון לציון. ברחוב נמצא מרכז הספורט העירוני הכולל בריכת שחייה, מגרש טניס ואצטדיון כדורגל. על יד מרכז הספורט נמצא מסוף ניסנבאום.

תחבורה

250px|ממוזער|הקו האדום של הרכבת הקלה בהרצה, רחוב הרצל, בת-ים
שמאל|ממוזער|250px|אנדרטה לנופלים במערכות ישראל
 כבישי גישה: נתיבי איילון עוברים לאורך גבולה המזרחי של בת ים, ומהווים נתיב עיקרי המחבר את העיר לכבישים ארציים. כבישים מקומיים נוספים, כגון שדרות ירושלים מיפו, רחוב יוספטל, ציר סוקולוב ורחוב משה דיין מחולון ודרך הכובשים מראשון לציון, מחברים את בת ים עם הערים הגובלות בה.
  אוטובוסים: שירות האוטובוסים העירוני ניתן באופן היסטורי על ידי אגד ודן. המפעילות שירות בתדירות גבוהה לתל אביב-יפו, רמת גן, פתח תקווה, חולון, וראשון לציון. אגד מפעילה גם קו בין-עירוני לירושלים.
 רכבת ישראל: בנתיבי איילון עוברת מסילת הרכבת תל אביב - פלשת ולה 2 תחנות בעיר, לאורך נתיבי איילון - תחנת הרכבת בת ים – קוממיות, ותחנת הרכבת בת ים – יוספטל. שתי התחנות גובלות עם העיר הסמוכה חולון. בשתי התחנות עובר קו הרצליה - אופקים דרך טבעת השרון (מתחנת קוממיות יוצאות רכבות לאשקלון ולא ממשיכות דרומה לאופקים).
 רכבת קלה: בעיר פועל הקו האדום של הרכבת הקלה ממסוף ניסנבאום דרך רחובות יוספטל, הרצל, רוטשילד בבת ים ועד לשדרות ירושלים ודרך מנחם בגין בתל אביב עד לפתח תקווה.

חינוך
חינוך פורמלי
+בתי הספר בבת יםבתי ספר יסודייםחטיבות הביניים והתיכוניםסוקולובאורט מלטוןדוד אלעזראורט רמת יוסףבנות שפר (לשעבר: ראשונים)חשמונאיםנחשוניםמקיף שש שנתי "רמות"מסילותתיכון שז"רגורדוןתיכון חדש דרכא (לשעבר: "אורט הבונים")טבנקיןתיכון בית וגןהרצלאולפנת צביה בת יםשובוישיבת אדרתציפוריתיכון דרכא ע"ש זבולון המרתחכמוניישיבת "קדושת ציון", של חסידי באבובעקיבאיעד (יוצרים עתיד)אורות התורהברנקו וייס ע"ש ז'קלין כהנוביצחק שדהחט״ב שז״רבן-גוריוןיד מרדכייגאל אלוןירושליםמשה שרתהנשיא

חינוך בלתי פורמלי
תנועות וארגוני נוער
ממוזער|מתחם סאן בטיילת, 2025|250x250 פיקסליםבעיר פועלות מספר תנועות וארגוני נוער: הצופים (שבט דן), בני עקיבא, קצ"ב שהיא תנועת נוער ייחודית בעיר, ממריאים, כנפיים של קרמבו, הנוער העובד והלומד, מכבי צעיר ועוד. בנוסף לתנועות וארגוני הנוער, קיימים גם מרכזי נוער המיועדים לנוער בעיר.

מועצת הנוער העירונית
בעיר פועלת מועצת נוער שתפקידה לייצג ולהשמיע את קולם של בני הנוער המתגוררים או לומדים בעיר, אל מול מקבלי ההחלטות בעירייה, במשרד החינוך, ובעוד פורומים שונים למיניהם ברמה המקומית. פעילות המועצה מושתתת על ערכי הדמוקרטיה והוא נשען בבסיסו על תקנון העל של מועצת התלמידים והנוער הארצית בישראל.

מועצת הנוער העירונית כוללת ועדות בהן מתקבלות הצעות להחלטות המובאות לשולחן ההצבעות במליאת המועצה. המליאה מורכבת מנציגים ופעילים מהחינוך הפורמלי והבלתי-פורמלי בעיר, שנבחרים מדי שנה בבחירות דמוקרטיות.

הטיילת והחופים
ממוזער|השלט I LOVE BAT YAM בטיילת
הטיילת של בת ים היא טיילת חוף עירונית לאורך רצועת החוף של בת ים. הטיילת נודעה בזכות מיקומה הנגיש וגישה ישירה לחופי הים של העיר. בשנים האחרונות החלה עיריית בת ים במהלך חידוש נרחב של הטיילת, במסגרתו שודרגו תשתיות ונוספו מרכיבים אדריכליים ועיצוביים חדשים. הטיילת החדשה, שתוכננה על ידי משרד "מוריה סקלי נוף ואדריכלות", כוללת בין היתר מסלול אופניים מהיר ודק עשוי במבוק מוס – זן במבוק בעל תכונות סביבתיות כגון ספיחת פחמן דו-חמצני ופליטת חמצן. הדק משמש גם כמשטח הליכה וריצה וגם כספסל רציף, שתוכנן לשמש כאלמנט ישיבה אורכי. עבודות הפיתוח כללו תכנון אזורים המיועדים לפעילות יומיומית לצד מתחמים לאירועים ציבוריים, כגון ירידים ופסטיבלים. בנוסף, הוקמה מערכת מדרגות וטריבונות המחברת בין מפלס הטיילת העירונית למפלס החוף, תוך יצירת אפשרויות ישיבה ונוף לכיוון הים. במסגרת השדרוג שולבו בטיילת מתקני משחקים לילדים, אלמנטים של תאורה דקורטיבית – ובהם "תקרת כוכבים" – וכן ריהוט רחוב . הריהוט כולל בין היתר שולחנות בר, מיטות שיזוף וספסלים ניידים ורחבים, המיועדים לשימוש הציבור. בחלקים שונים לאורך הטיילת תוכננו גם מתקני מים מסוגים שונים, ובהם מזרקות ג'טים, מזרקות זרימה, בריכות השתקפות וג'מפינג ג'טס. בסיום עבודות הפיתוח מתוכננת הטיילת להתחבר רציף למערך הטיילות של יפו ותל אביב מצפון ולחופי ראשון לציון מדרום.

טיילת טראמפ
בסתיו 2025 נקרא מקטע של הטיילת התחתונה לאורך הים, בין רחוב נורדאו לחוף תאיו, בשם טיילת טראמפ (מכונה גם טיילת הנשיא).

חופים
ממוזער|טיילת המרינה
רצועת החוף של בת ים משתרעת לאורך כ-3.5 קילומטרים ומורכבת ממספר חופים מוכרזים ולא מוכרזים. הרצועה מהווה מוקד תיירותי ואזור פנאי מרכזי בעיר בת ים, ונמצאת תחת פיקוח וניהול עירוני.ברצועת החוף שמונה חופים מוכרזים, לצד חמישה חופים שאינם מוכרזים לרחצה או שאסורים לרחצה. החופים מיועדים למטרות שונות, ובהן רחצה, גלישה, פעילות ימית, וכן שימור סביבתי:

 חוף סי פאלאס – החוף הצפוני ביותר. אינו מוכרז לרחצה ומשמש כלגונה טבעית וכמעגנה למועדוני שיט.
 חוף הגולשים – חוף לא מוכרז לרחצה, המשמש לפעילויות גלישה.
 חוף ירושלים – חוף מוכרז לרחצה.
 שלושת חופי הסלע – חופים מוכרזים לרחצה, ממוקמים לאורך שובר גלים מלאכותי היוצר לגונה מוגנת.
 חוף לדוגמה – חוף מוכרז הכולל מסעדות וברים.
 חוף הריביירה – חוף מוכרז שבו פועלת גלריה לאמנות ומזח תצפית.
 חוף המרינה – חוף אסור לרחצה.
 חוף הדקלים – חוף לא מוכרז לרחצה.
 חוף שירת הים – חוף מוכרז לציבור שומרי מסורת. כולל הפרדה מגדרית ומתקנים ייעודיים.
 חוף תאיו – החוף הדרומי ביותר בעיר. מוכרז לרחצה ונמצאים בו שביל אופניים, טיילת גישה וכביש חוף. החוף מהווה חלק מתוכנית הפיתוח של "פארק הים" – מתחם מגורים, עסקים ותיירות.

ספורט
בעיר בת ים מתקיימת פעילות ספורט מוסדרת במספר ענפים. האגודות הבולטות הן:
 כדורגל:מכבי עירוני בת ים הוקמה בשנת 2004 עם איחוד מכבי בת ים והפועל בת ים, בשנת 2018 שונה שמה למועדון ספורט עירוני בת ים. בשנים 2019–2023 אוחדה עם בית"ר תל אביב.מכבי בת ים הוקמה בשנת 1947 ואוחדה עם הפועל בת ים בשנת 2004.הפועל בת ים הוקמה בשנת 1951 ואחודה עם מכבי בת ים בשנת 2004, הוקמה מחדש בשנת 2012 ואוחדה שוב עם מכבי עירוני בת ים בשנת 2018.
 כדורסל: מכבי בת ים קבוצת כדורסל בת ימית אשר מייצגת את העיר בת ים במשחקים בליגת הילדים בליגת קט סל א׳ וקט סל ב׳, וליגת הנוער. הקבוצה מוחזקת על ידי רן שמש.
 כדורעף: הפועל בת ים. בעבר הייתה אחת מקבוצות הצמרת בארץ ושחקניה איישו את הנבחרת הלאומית.
 שחייה: הפועל בת ים. שומרת במשך שנים רבות על מקומה בצמרת אגודות השחיה בארץ למרות גודלה הצנוע יחסית לאגודות השולטות בענף.
 צופי ים: "צופי ים בת ים", תנועת הצופים הממוקמת בחוף הסיפאלס, שם בני נוער בגיל 10–19, כולל צוות שנת שירות, מקיימים פעילויות ימיות.

תרבות
החל משנת 1995 מתקיימים בבת ים פסטיבלים לתיאטרון רחוב. בין השנים 1995 - 1999 פעלה בעיר התזמורת הסימפונית בת ים בניצוחו של דוד קריבושי.

בשנים 2008 ו-2010 נערכה ברחבי בת ים ביאנלה דו-שנתית לאדריכלות הנוף העירוני. מטרתה הייתה לעורר שיח ציבורי רחב בשאלת הפעולות העירוניות המשפיעות על איכות החיים בעיר. הביאנלה עסקה בחוויה העירונית ובפעולות אשר בכוחן להפוך את העיר למקום איכותי, אופטימי, חי ותוסס. התערוכה הציעה תשובות לסוגיות בתחום הנוף העירוני. בתערוכה הוצגו גישות אורבניות חדשניות, המבוססות על תרבות עירונית בת-קיימא ועל שיתוף פעולה בין מתכננים, אמנים, תושבים ואנשי העירייה.

שלטון מקומי
ראשי המועצה המקומית
מינץ בן ציון: 1936–1937
בן ציון ישראל: 1937–1939
ישראל רבינוביץ' תאומים: 1939–1943
אליאב ליואי: 1943–1950
דוד בן ארי: 1950–1958

ראשי העירייה
דוד בן ארי: 1958–1964
מנחם רוטשילד: 1964–1973
יצחק ולקר: 1973–1977
דוד מסיקה: 1977–1978
מנחם רוטשילד: 1978–1983
אהוד קנמון: 1983–1993
יהושע שגיא: 1993–2003
שלמה לחיאני: 2003–2014 (הושעה מתפקידו עקב מעורבות בפלילים)
יוסי בכר: 2014–2018 (כיהן כממלא מקום עד ינואר 2015)
צביקה ברוט: 2018 – מכהן

ערים תאומות
בת ים היא עיר תאומה של הערים:













אוסף תמונות
ממוזער|צעירים מקפיצים כדורגל בטיילת

לקריאה נוספת
 יוסף אוליצקי, מול עיר עוינת – ספר ה"הגנה" על בת-ים, 1984
 יוסף אוליצקי, ממאורעות למלחמה – פרקים בתולדות ההגנה על תל אביב, 1950
 יוסף אוליצקי, בת־ים – יסודה, לבטיה והתפתחותה, תרע"ט-תש"י, הוצאת המועצה המקומית בת־ים, תש"י
 אברהם אילון, חטיבת גבעתי במלחמת הקוממיות הוצאת מערכות, 1959
 דפנה לוין, אדריכלות בכפכפים - בת ים 1920–1990, מרכז באוהאוס, 2023.

קישורים חיצוניים


 מפות משנות השלושים של המאה העשרים בהן מצוינת העיר בשם 'בית וגן' באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור

 אתר הביאנלה הבינלאומית לאדריכלות הנוף העירוני בבת-ים 




  חנוכת חוף הריביירה בבת ים, 1953, באתר סינמטק ירושלים
  נתן גרוס, סרטון בת ים בשנת 1954, באתר יוטיוב
  נחנך כביש חדש מתל אביב לבת ים, מרכז ההסברה, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 6:29)


הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1926
קטגוריה:קהילות ויישובים עבריים שנחרבו בתקופת המאורעות
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:ערים במחוז תל אביב
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות לשעבר
קטגוריה:גוש דן
קטגוריה:יישובים בישראל ששמם הוחלף