מערכת הביטחון הישראלית

ממוזער|250px|מטוסי קרב F-16I סופה ו-F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי.
ממוזער|250x250 פיקסלים|טנק מרכבה ברק – פרי תכנון וייצור ישראלי. בעשורים האחרונים משקיעה מדינת ישראל בפיתוח טכנולוגיות ואמצעי לחימה כמכפיל כוח לשמירת היתרון הצבאי של צה"ל מול אויבי מדינת ישראל.
ממוזער|250px|כיפת ברזל – מערכת הגנה אווירית וטיל נגד טילים שפותחה בידי ישראל והפכה למערכת ההגנה האווירית המוצלחת והיעילה ביותר בהיסטוריה.
ממוזער|250px|סער 6 – סדרה של ארבע קורבטות טילים של חיל הים הישראלי, גרסה של הקורבטות מסדרת בראונשווייג הגרמנית
ממוזער|250px|מגנן של חיל השריון וחיל ההנדסה הקרבית ובו טנקי מרכבה סימן 4מ, דחפורי D9 משוריינים ומחפר ממוגן, מבצע צוק איתן (2014).
ממוזער|250px|צלף צה"ל של חיל הרגלים, מלחמת חרבות ברזל.
ממוזער|250px|לוט"ר אילת – יחידת השתלטות במילואים של צה"ל.
ממוזער|250x250 פיקסלים|לוחם חטיבת הצנחנים ושוטר משמר הגבול
ממוזער|250 פיקסלים|שוטרי מג"ב בירושלים. משמר הגבול משלב בין תפקידים משטרתיים להכשרה קרבית והיררכיה צבאית למחצה.
ממוזער|250px|הימ"מ, היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור של משטרת ישראל (כפופה ישירות למשמר הגבול ומשתפת פעולה עם שירות הביטחון הכללי).

מערכת הביטחון הישראלית הוא מכלול הארגונים העוסקים בהגנה על ביטחון ישראל, כלומר על הגנת אזרחי ותושבי ישראל, מפני אויבים מבחוץ ומבית.

לכל אחד מהגורמים במערכת הביטחון סמכויות משלו, אך לעיתים נדרשת הכרעה בשאלה מי הגורם שיתמודד עם איום ביטחוני מסוים. בין הגורמים השונים מתקיימים אינטראקציה ושיתוף פעולה, לשם מימושן של מטרות משותפות. בנוסף לכך מתקיים מעבר של לוחמים/עובדים בין הגורמים השונים, ובפרט מעבר מצה"ל אל כל יתר הגורמים. במיוחד בולט הדבר במוסד, שרבים מראשיו הם אלופים שהשתחררו מצה"ל.

כוחות הביטחון הישראלים
ממוזער|מיגונית ברמת גן, עם סמלי כוחות הביטחון של ישראל, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
הארגונים הנכללים במערכת הביטחון בישראל הם:

 צבא 

 (צה"ל)
 צבאה של מדינת ישראל.
 : אחראית על בניין הכוח בכוחות היבשה של צה"ל. מערך החוד כולל את חיל הרגלים, חיל השריון, חיל ההנדסה הקרבית, חיל התותחנים, חיל הגנת הגבולות ויחידות מובחרות בצה"ל. הפעלת הכוח היא באחריות הפיקודים המרחביים.
 : מפעיל מטוסי קרב, מסוקי קרב וסער, מטוסי תובלה, כלי טיס בלתי מאוישים, לוויינים ואמצעים נוספים. משמש כ"זרוע האסטרטגית" של צה"ל.
 : מפעיל ספינות סיור ובט"ש מהירות, ספינות טילים, צוללות אסטרטגיות ואת יחידת הקומנדו הימי שייטת 13. חיל הים מגן על חופי ישראל ונתיבי הסחר הימיים של ישראל, וכן שותף במבצעים אסטרטגיים רחוקים.
 : אחראי על מודיעין צבאי ובין השאר על מתן הערכות מודיעין טקטיות ואסטרטגיות, כולל התרעה על סיכוי ממשי למלחמה. בין יחידותיו נמנות סיירת מטכ"ל ויחידה 8200.
 : אחראי למתן מענה טכנולוגי ולוגיסטי לקיומו, לכשירותו ולמילוי משימותיו של הצבא.
 : הגוף המתכנן והמתאם את פעילות הצבת כוח האדם ותנועתו, הטיפול במשאבּי האנוש של הצבא, התכנון מול תקינת אגף התכנון ותנאי השירות של הפרט.
 : נושא באחריות מטה לתכנון והפעלת כוחו המבצעי של צה"ל באמצעות מפקדות הפיקודים המרחביים, מפקדת זרוע האוויר, מפקדת זרוע הים, זרוע היבשה ואגפי המטכ"ל השונים.
 : הגוף המתווה את מדיניות הקשר, התקשורת, המחשוב, השליטה והבקרה ואבטחת מערכות מידע בצה"ל.
 : הגוף המרכזי במטה הכללי העוסק בבניין הכוח הצבאי הכולל המלצות לרמטכ"ל על כיוונים אפשריים לבניין הכוח של צה"ל, וגיבוש עבודת מטה בתכנון הקצאת המשאבים ובתחומי הארגון, התשתיות והפריסה בצבא וכן בפיתוח שיטות לחימה וחדשנות.

 ביון 
 המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ("המוסד")
 ארגון הביון של המדינה, הממונה על איסוף מידע אזרחי וצבאי, דיפלומטיה חשאית ופעולות ביטחון חשאיות מחוץ לגבולות המדינה.
 שירות הביטחון הכללי (השב"כ)
 נועד להגן על המדינה מפני חתרנות פנימית המסכנת את ביטחונה או מפרה את חוקיה. הוא אחראי בין השאר על סיכול טרור, אבטחה, סיכול ריגול ואבטחת מידע. בפועל תפקידו כולל גם סיכול טרור פלסטיני שמקורו ביש"ע.

 משטרה 
ממוזער|250px|שוטרי סיור של משטרת ישראל, פסח 2024

 המשטרה של מדינת ישראל, העוסקת בביטחון פנים, שמירה על הסדר הציבורי, מניעה של מעשי פשע, לכידת עבריינים ואכיפת החוק.
 : היחידה של משטרת ישראל לתגובה מהירה ומאבק בפשיעה קשה ובהפרות סדר, מהווה מקבילה למשמר הגבול במשטרת ישראל הכחולה.
 : יחידה משטרתית מיוחדת לחבלה וסילוק פצצות של משטרת ישראל. מטפלת בחפצים חשודים, מטעני חבלה, תחמושת ונפלי תחמושת.
 : הזרוע הקרבית של משטרת ישראל. באופן רשמי כפופה למשטרת ישראל בלבד אך בפועל גם לצבא ההגנה לישראל בשיתוף פעולה עם המשטרה בעיקר בזמני חירום. ככוח ז'נדרמריה, משמר הגבול (מג"ב) אחראית על ביטחון הפנים, הגנת הגבולות ואזורי הספר, שיטור כפרי, לוחמה בטרור וסיוע למשטרה באירועים כגון הפרות סדר ואירועים ביטחוניים. מג"ב פועל גם בשטחי יהודה ושומרון תחת פיקוד המרכז ותפקידו שם הוא לספק הגנה וביטחון לתושבים, לצד מלחמה בטרור ולכידת אויבים חיצוניים הנמצאים בתוך גבולות המדינה.
 : היחידה הלאומית המיוחדת ללוחמה בטרור. יחידת ההשתלטות הלאומית של ישראל שמתמחה בחילוץ בני ערובה וטיפול בפיגועי חטיפה ומיקוח, בפעולות סיכול ולוחמה בטרור וכן במבצעים מיוחדים וטיפול בפשיעה קשה. מפעילה לוחמי פריצה (צוות חוד), לוחמי טג"ח ("קופים"), מסתערבים, צלפים, חבלנים, כלבנים ועוד.
 : גוף מבצעי של משטרת ישראל, הפועל במסגרת משמר הגבול. המשמר הלאומי הושק ביוני 2022, והחל לפעול מבצעית באותה שנה, אך הוסדר רשמית בשנת 2024. ייעודו המרכזי הוא לחזק את ביטחון הפנים באמצעות לחימה בטרור, טיפול בהפרות סדר, סיוע במצבי חירום ותגבור פעילות המשטרה בשגרה ובחירום. המשמר פועל בפריסה ארצית באמצעות חטיבות אזוריות בצפון, מרכז ודרום.
 : ארגון מתנדבים המסייע למשטרה, פועל בכפוף לאגף שיטור אבטחה וקהילה.

 ארגונים נוספים 
  שירות בתי הסוהר (שב"ס)
 ארגון הכליאה הלאומי האחראי על הפעלת בתי הסוהר בישראל.
  משמר הכנסת
גוף האבטחה הממלכתי האחראי על אבטחת משכן הכנסת.

גוף האבטחה הממלכתי האחראי על אבטחת בתי המשפט ושופטים בישראל.


ארגון הכבאות וההצלה הרשמי של מדינת ישראל.


ארגון ההצלה הלאומי.

יש המחשיבים גם גופי חירום והצלה כגון איחוד הצלה (ארגון הצלה התנדבותי המעניק בעיקר שירותים פרטיים של עזרה ראשונה) הכפופים למשרד הבריאות ובאים להעניק בעיקר טיפולי עזרה ראשונה, ארגון זק"א האמון על סיוע למשטרת ישראל בזיהוי קורבנות בזירות אסון, שירותים רפואיים אחרים ומגנים גם בעיקר מפני פגיעות העלולות להביא למחלות, לפציעות ולמוות, כחלק ממערכת הביטחון הישראלית. בעקבות מלחמת לבנון השנייה הוקמה רשות חירום לאומית כגוף נפרד ממשרד הביטחון אך לבסוף פעילותה כגוף עצמאי הופסקה והיא אוחדה לתוך משרד הביטחון.

מפעם לפעם עולות הצעות לארגון חדש במערכת הביטחון, לשם מילוי פונקציה שחסרה במערכת זו, כפיצול של יחידה ארגונית קיימת והפיכתה ליחידה עצמאית, או לשם שינוי יחסי הכוחות בין המרכיבים השונים של מערכת הביטחון. בחודש מרץ 2004, למשל, הציעה הוועדה לחקירת מערך המודיעין בעקבות המלחמה בעיראק להפוך את אחת מיחידות המודיעין של הצבא, יחידה 8200, לגוף אזרחי נפרד מהצבא (בדומה למקבילתה האמריקאית, ה-NSA).

גופים ממשלתיים
 משרד ראש הממשלה
 משרדו של ראש ממשלת ישראל האחראי על שלל ארגונים ממלכתיים אשר כפופים ישירות לראש הממשלה ובין היתר על ארגוני ביטחון ואכיפה כגון המוסד, השב"כ, המל"ל וסוכנות הסייבר הממשלתית.
 משרד הביטחון
 המשרד הממשלתי המפקח על פעולת הצבא, ועוסק בפעולות אזרחיות הקשורות לתפעול הצבא, כגון רכש ושיקום. במסגרת משרד הביטחון פועל המלמ"ב – הממונה על הביטחון במשרד הביטחון, שאחראי על אבטחת משרד הביטחון עצמו ועל אבטחת התעשיות הביטחוניות. המשרד גם מופקד על רשות חירום לאומית (רח"ל).
 המשרד לביטחון לאומי (לשעבר המשרד לביטחון פנים)
 המשרד הממשלתי המפקח על פעולתם של משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר ושירותי כבאות והצלה.
 המטה לביטחון לאומי (מל"ל)
 גוף מייעץ ומתאם בענייני ביטחון ואסטרטגיה במשרד ראש הממשלה.
 מערך הסייבר הלאומי
 גוף המתאם את הגנת הסייבר ואבטחת המידע של ישראל. לגופים שונים במערכת הביטחון – בהם צה"ל, משטרת ישראל, השב"כ והמוסד – יש יחידות סייבר, וישראל נחשבת למובילה עולמית בתחום זה.
 לא ממוסגר|54x54 פיקסליםהרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור
 גוף מודיעין בעל אחריות על מאגרי המודיעין הפיננסי הלאומי ומתכלל את תמונת המודיעין בתחום זה עבור רשויות אכיפת החוק וגופי הביטחון בישראל. בנוסף עוסק במניעה ובחקירה של עבירות הלבנת הון, פעילות ארגוני טרור ופעילות שעניינה פגיעה בביטחון המדינה.
גופים ממשלתיים שפורקו
22px המשרד להגנת העורף
 משרד ממשלתי שהיה אחראי על מוכנות העורף למצב חירום. פורק ב-2014.
22px משרד המודיעין
 גוף מייעץ לראש הממשלה בנושאים הקשורים לקהילת המודיעין הישראלית ובנושאי אסטרטגיה מבוססת מודיעין. פורק ב-2024.

 פיקוח פרלמנטרי 
הפיקוח הפרלמנטרי על מערכת הביטחון מבוצע על ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת וועדות המשנה שלה:
 ועדת משנה למודיעין ולשירותים חשאיים
 ועדת משנה לתפיסת הביטחון ובניין הכח
 ועדת משנה לכוננות וביטחון שוטף
 ועדת משנה לכ"א בצה"ל
 ועדת משנה לענייני חוץ והסברה

מערכת הביטחון כפופה לביקורת מטעם מבקר מערכת הביטחון (הממונה על ידי משרד הביטחון), מבקר פנים (בצה"ל ובגופים האחרים) ומבקר המדינה. בנוסף קיימים המטה לביטחון לאומי ותפקידי המזכיר צבאי שתפקידם לתאם ולייעץ לממשלה, ראש הממשלה, שר הביטחון והנשיא. כמו כן קיים הקבינט המדיני-ביטחוני שמטרת הקמתו הייתה קבלת החלטות מושכלת ומקצועית יותר מטעם הממשלה, עקב היעדר ניסיון של מרבית השרים (שהם חסרי ניסיון צבאי משמעותי).

ראו גם
 קהילת המודיעין הישראלית
 דרגות כוחות הביטחון וההצלה בישראל
 תקציב משרד הביטחון של מדינת ישראל

קישורים חיצוניים

 דין וחשבון הוועדה הציבורית לבחינת הפיקוח הפרלמנטרי על מערכת הביטחון והדרכים לשיפורו, באתר הכנסת.

*
*