קיסרי רומא

הקיסרות הרומית או האימפריה הרומית (בלטינית: Imperium Romanum) הייתה ממלכת רומא שהתקיימה באגן הים התיכון מימי אוגוסטוס קיסר (המאה ה-1 לפני הספירה) ועד לנפילתה ב-476 לספירה. הקיסרות הרומית קמה אחרי החלפת שיטת שלטון הרפובליקה ברומא העתיקה, והיא היוותה את השלב השלישי והאחרון בהתפתחות הציוויליזציה של רומא העתיקה. קדמו לאימפריה: שלב הרפובליקה הרומית (בין 509 לפנה"ס עד למאה ה-1 לפנה"ס), ולפניו השלב הקדום ביותר: המלוכה הרומית העתיקה (מהמאה ה-8 לפנה"ס ועד 509 לפנה"ס).

הקיסרות הרומית התאפיינה בצורת ממשל אוטוקרטית, ושלטה על שטחים עצומים אותם כבשה מאירופה ועד המזרח התיכון ומעבר לו באסיה, וגם באפריקה, סביב כל אגן הים התיכון - שהרומאים קראו לו "הים שלנו" (Mare Nostrum).

בראש האימפריה עמד קיסר (Imperator). התואר בעברית "קיסר", כמו גם בשפות אחרות, באה משמו של יוליוס קיסר, שהכריז על עצמו כשליט יחיד ברומא העתיקה. תוארו של יוליוס קיסר היה בעצם דיקטטור, ורק יורשו אוגוסטוס, שאומץ על ידיו כבן וצירף לשמו את השם "קיסר", נחשב לקיסר הראשון של הקיסרות הרומית. תואר תפקידם של הקיסרים במאות הראשונות של הקיסרות היה פרינקפס ("ראשון האזרחים"). מקץ מאתיים שנים, בתקופת הטטררכיה ("שלטון הארבעה"), שימש התואר את שני שליטי האימפריה הזוטרים ברומא ובביזנץ, שהיו כפופים לאוגוסטוסים – השליטים הבכירים. לפי הסדר זה משלו באימפריה ארבעה שליטים: שני מנהיגים ראשיים הקרויים 'אוגוסטוס', במערב ובמזרח, כשלכל אחד מהם כפוף משנה: 'קיסר'.

תקופת הפרינקיפט
 תקופת הפרינקיפט קיסרי רומא תמונה שם הקיסר תקופת חיים שנות שלטון שושלת הערותהשושלת היוליו-קלאודיתמרכז|75px  אוגוסטוס קיסר (גאיוס יוליוס אוקטביאנוס) 23 בספטמבר 63 לפנה"ס – 19 באוגוסט 14 לספירה  16 בינואר 27 לפנה"ס – 19 באוגוסט 14 לספירה  יוליו-קלאודיאנית  נשא בתואר פרינקפס: ראשון האזרחים, היה הקיסר הרומי הראשון. מייסד משטר הפרינקיפאט. מייסד השלום הרומאי לאחר שנות זעזועים.מרכז|75px  טיבריוס קיסר  16 בנובמבר 42 לפנה"ס – 16 במרץ 37 לספירה  17 בספטמבר 14 – 16 במרץ 37 לספירה  יוליו-קלאודיאנית  הנהיג מדיניות חוץ שוחרת שלום, לא הרחיב גבולות האימפריה.מרכז|75px  "קליגולה" (גאיוס קיסר)  31 באוגוסט 12 – 24 בינואר 41  16 במרץ 37 – 24 בינואר 41  יוליו-קלאודיאנית  נודע בטירוף אכזרי ושחיתות מוסרית ושלטונית; נרצח על ידי כמה סנאטורים ושומרי המשמר הפרטוריאני שקשרו נגדו.מרכז|75px  קלאודיוס קיסר  1 באוגוסט 10 לפנה"ס – 13 באוקטובר 54 לספירה  24 בינואר 41 – 13 באוקטובר 54  יוליו-קלאודיאנית  צירף את בריטניה לאימפריה הרומית.מרכז|75px  נירון קיסר  15 בדצמבר 37 – 9 ביוני 68  13באוקטובר 54 – 9 ביוני 68  יוליו-קלאודיאנית היה אכזרי ולקה בטירוף; בתקופתו פרצה השרפה הגדולה של רומא, הורה על צליבת האפיפיור הראשון פטרוס ועריפת ראשו של פאולוס. בימיו פרץ המרד הגדול.שנת ארבעת הקיסריםמרכז|75px  גלבה 24 בדצמבר 3 לפנה"ס – 15 בינואר 69  9 ביוני 68 – 15 בינואר 69  אינו חלק משושלת כלשהי  הראשון בשנת ארבעת הקיסרים. לא נשא את השם "קיסר" כשם משפחה, נרצח בעת כהונתו.מרכז|75px  אותו  28 באפריל 32 – 16 באפריל 69  15 בינואר 69 – 16 באפריל 69  אינו חלק משושלת כלשהי  השני בשנת ארבעת הקיסרים. התאבד אחרי 3 חודשי שלטון.מרכז|75px  ויטליוס 15–69  69  אינו חלק משושלת כלשהי  השלישי בשנת ארבעת הקיסרים. הוצא להורגמרכז|75px  אספסיאנוס (טיטוס פלוויוס וספסיאנוס)  9–79  69–79  פלאבית  התחיל בדיכוי המרד הגדול, מייסד השושלת הפלאביתהשושלת הפלאבית (כוללת את אספסיאנוס)מרכז|75px  טיטוס  39–81  79–81  פלאבית  מדכא המרד הגדול ומחריב בית המקדש השנימרכז|75px  דומיטיאנוס  51–96  81–96  פלאבית   צירף חלקים מאפריקה לאימפריה והרחיב השליטה בבריטניההשושלת הנרווה-אנטונינית 
חמשת הראשונים בתקופה זו נקראים חמשת הקיסרים הטוביםמרכז|75px  נרווה  35–98  96–98  נרווה-אנטונינית  הראשון מבין חמשת הקיסרים הטובים.מרכז|75px  טראיאנוס  53–117  98–117  נרווה-אנטונינית  תחת שלטונו האימפריה הרומית הגיעה לשיא התפשטותה הטריטוריאלית. מדכא מרד התפוצות.מרכז|75px  אדריאנוס  76–138  117–138  נרווה-אנטונינית  דיכא את מרד בר כוכבאמרכז|75px  אנטונינוס פיוס  86–161  138–161  נרווה-אנטונינית  יצר קשר עם סיןמרכז|75px  מרקוס אורליוס  121–180  161–180  נרווה-אנטונינית בתחילה שלט יחד עם לוקיוס ורוס, ואחר-כך לבדו. כונה "הקיסר הפילוסוף" אחרון מבין חמשת הקיסרים הטוביםמרכז|75px  קומודוס  161–192  180–193 נרווה-אנטונינית  לקה במחלת נפש ונודע כקיסר הגלדיאטוריםשנת חמשת הקיסריםמרכז|75px  פרטינקס  126–193 193 איננו חלק משושלת כלשהי נרצח על ידי שומרי ראשומרכז|75px  דידיוס יוליאנוס  133–193 193 איננו חלק משושלת כלשהי קנה את תואר הקיסר מידי המשמר הפרטוריאני. שלט על רומא במשך 66 יום בלבד עד שהוצא להורגהשושלת הסווריתמרכז|75px  ספטימיוס סוורוס 145–211   193–211  סוורית  בימי שלטונו התגברה רדיפת הנוצריםמרכז|75px  קרקלה (מרקוס אורליוס אנטונינוס) 186–217  211–217  סוורית בתחילה שלט יחד עם אביו, לאחר מכן עם אביו ואחיו גטה, אחר-כך עם אחיו ולבסוף לבדו.מרכז|75px  מקרינוס  165–218  217–218  סוורית  הקיסר הראשון ממעמד הפרשיםמרכז|75px  אלאגבאלוס (הליוגבאלוס)  203–222  218–222  סוורית  אחד הקיסרים הכי שנויים במחלוקת. מצא את מותו מידי רוצחיםמרכז|75px  אלכסנדר סוורוס  208–235  222–235 סוורית נרצחמשבר המאה ה-3מרכז|75px  מקסימינוס  173–238  235–238   הקיסר הרומי הראשון מקרב העמים שהוגדרו כברברים. כמו כן הקיסר הראשון שכף רגלו לא דרכה ברומאמרכז|75px  גורדיאנוס הראשון  159–238  238   שלט יחד עם בנו, גורדיאנוס השני.מרכז|75px  גורדיאנוס השני  192–238  238   שלט יחד עם אביו, גורדיאנוס הראשון.מרכז|75px  פופיאנוס  נרצח בשנת 238  238   שלט יחד עם בלבינוס במשך שלושה חודשים עד שמצאו את מותם בידי שומרי ראשם.מרכז|75px  בלבינוס  176–238  238   שלט יחד עם פופיאנוס במשך שלושה חודשים עד שמצאו את מותם בידי שומרי ראשם.מרכז|75px  גורדיאנוס השלישי  225–244  238–244   נרצח על ידי שומרי ראשומרכז|75px  פיליפוס הערבי  204–249  244–249   נהרג בקרב נגד דקיוסמרכז|75px  דקיוס  201–251  249–251   נהרג בקרב נגד הגותים ונודע ברדיפת נוצריםמרכז|75px  טרבוניאנוס גאלוס  206–253  251–253   נרצח על ידי חייליומרכז|75px  איימליאנוס  207–253  253   שלט כ-3 חודשים עד שנרצח על ידי חייליומרכז|75px  ולריאנוס  200–260  253–260   היה הקיסר הרומי הראשון שנלקח כשבוי על ידי זרים (על ידי הסאסאנים)מרכז|75px  גליאנוס 218–268  260–268   חלק את שלטונו עם אביו, ולריאנוס עד להרצחו על ידי גנרליו.  קלאודיוס השני גותיקוס  213–270  268–270   הביס את הגותים והיה אחד הקיסרים האהובים ברומא. קשר נגד גליאנוס.מרכז|75px  קווינטילוס   210–270    שלט 17 ימים בלבד, התאבד.מרכז|75px  אורליאנוס   214–275  270–275  איחד את האימפריה ונרצח על ידי שומרי ראשומרכז|75px  טקיטוס  200–276  275–276   מצא את מותו מידי מתנקשים.מרכז|75px  פלוריאנוס  276     מצא את מותו מידי חייליו.מרכז|75px  פרובוס  232–282  276–282   מצא את מותו מידי חייליו.מרכז|75px  קארוס  230–283  282–283  נרצח על ידי שומרי ראשו.מרכז|75px  קארינוס   283–285   בתחילה שלט עם נומריאנוס.

תקופת הדומינט
 תקופת הדומינט קיסרי הטטררכיה תמונה שם הקיסר תקופת חיים שנות שלטון שושלת הערותמרכז|75px  דיוקלטיאנוס  245–313  284–305  שושלת קונסטנינוסשנתיים שלט לבד, אבל אחר כך פילג את האימפריה, והכתיר כקיסר המערב את מקסימיאנוס והנהיג סוג שלטון אחר, הטטררכיה.מרכז|75px  מקסימיאנוס   250–310  286–305   שלט במשותף עם דיוקלטיאנוס כאוגוסטוס המערב.מרכז|75px  קונסטנטיוס כלורוס  250–306 כ"קיסר" המערב 293–305, כ"אוגוסטוס" המערב 305–306   שלט במשותף עם גלריוס. היה אביו של קונסטנטינוס הגדול.מרכז|75px  גלריוס  250(משוער) – 311 כ"קיסר" המזרח 293–305, כ"אוגוסטוס" המזרח 305–311   משל ביחד עם קונסטנטיוס כלורוס.  סוורוס השני  תאריך לידה לא ידוע – 307כ"קיסר" המערב 305–306, כ"אוגוסטוס" המערב 306–307  משל ביחד עם מקסימינוס דאיה גלריוס וקונסטנטיוס, הוכרז לאוגוסטוס על ידי גלריוס לאחר מות קונסטנטיוס כלורוס.מרכז|75px  מקסימינוס דאיה 270 (משוער) – 313 כ"קיסר" המזרח 305–311, כ"אוגוסטוס" המזרח 311–313   משל ביחד עם ליקיניוס, מקסנטיוס, קונסטנטינוס וסוורוס. הוכרז באופן רשמי ל"אוגוסטוס" בשנת 308.מרכז|75px  מקסנטיוס תאריך לידה לא ידוע – 312306–312 בנו של מקסימיאנוס. לאחר מות קונסטנטיוס כלורוס מרד, הוכרז כקיסר בעיר רומא ושלט על איטליה הדרומית והמרכזית ואפריקה. הובס על ידי קונסטנטיוס.  ליקיניוס 250–325308–323  מונה על ידי גלריוס ל"אוגוסטוס" המערב ב-308, אם כי למעשה שלט רק על פאנוניה תראקיה ואילריקום במזרח האימפריה. לאחר מותו של גלריוס בשנת 311 משל יחד עם מקסימינוס דאיה על חלקה המזרחי של האימפריה. משנת 313 משל לבדו על האימפריה המזרחית במקביל לקונסטנטינוס שמשל באימפריה המערביתמרכז|75px  קונסטנטינוס 272–337 כקיסר ואוגוסטוס במערב 306–323, כשליט יחיד על כל האימפריה 323–337 שושלת קונסטנטינוס לאחר מות אביו, קונסטנטיוס כלורוס, שהיה אוגוסטוס המערב, הוכרז קונסטנטינוס כ"אוגוסטוס" על ידי חייליו. במקביל מונה סוורוס ל"אוגוסטוס" על ידי גלריוס. באופן הדרגתי הוא השתלט על חלקיה השונים של האימפריה הרומית עד שבשנת 323 איחד את כולה תחת שלטונו. קונסטנטינוס ידוע כקיסר ש"ניצר" את האימפריה הרומית, אף על פי שרק הפך אותה לדת מותרת, והוא עצמו, בניגוד למה שמקובל לחשוב, התנצר רק כאשר נטה למות. הקיסר שאכן ניצר את האימפריה היה תאודוסיוס הראשון.

 בית קונסטנטינוס והקיסרים הנוצרים תמונה שם הקיסר תקופת חיים שנות שלטון שושלת הערותמרכז|75px  קונסטנטינוס השני  316–340  337–340  קונסטנטינוס  היה אוגוסטוס יחד עם אחיו קונסטנטיוס השני וקונסטנס הראשוןמרכז|75px  קונסטנטיוס השני  317–361  337–361  קונסטנטינוס  נפטר בשנת 361 בנסיבות טבעיות. קיסר יחיד החל מ-350.מרכז|75px קונסטנס320–350 337–350  קונסטנטינוס שלט יחד עם קונסטנטיוס השני וקונסטנטינוס השני.מרכז|75px  יוליאנוס  331–363  361–363  קונסטנטינוס  ידוע כ"יוליאנוס הכופר" משום שדחה את הנצרות. אחרון מבית קונסטנטינוס.  יוביאנוס  332–364  363–364  מרכז|75px  ולנטיניאנוס הראשון  321–375 364–375  ולנטיניאנוס שלט ביחד עם ואלנס.מרכז|75px  ואלנס 328–378  364–378 ולנטיניאנוס  שלט ביחד עם ולנטיניאנוס הראשון, גטריאנוס וולנטיאנוס השני.  גרטיאנוס  359–383  375–383 ולנטיניאנוס שלט עם ואלנס, ואלנטיניאנוס השני ותאודוסיוס הראשון.מרכז|75px  ולנטיניאנוס השני  371–392   ולנטיניאנוס  שלט עם ואלנס, ואלנטיניאנוס השני ותאודוסיוס הראשון.מרכז|75px  תאודוסיוס הראשון  346–395  379–395  תאודוסיוס  הפך את הנצרות לדת הרשמית ברומא. אחרי מותו התפצל השלטון באימפריה באופן רשמי לשניים.

הקיסרות הרומית המערבית
 הקיסרות הרומית המערבית תמונה שם הקיסר תקופת חיים שנות שלטון שושלת הערותמרכז|75px  הונוריוס  384–423 395–423  תאודוסיוס  שלט ביחד עם קונסטנטיוס השלישי בשנת 421מרכז|75px  ולנטיניאנוס השלישי  419–455  424–455  תאודוסיוס  נלחם נגד אטילה ההונימרכז|75px  פטרוניוס מקסימוס  396–455  כמה חודשים בשנת 455   רומא נכבשת ונבזזתמרכז|75px  אוויטוס  395–456  455–456  מרכז|75px  מיוריאנוס  420–461  457–461  מרכז|75px  ליביוס סוורוס   461–465  מרכז|75px  אנתמיוס  420–472  467–472   הוצא להורגמרכז|75px  אוליבריוס  שלושה חודשים וחצי ב-472  מרכז|75px  גליקריוס  420–480  473–474  שלט שמונה חודשיםמרכז|75px  יוליוס נפוס420–480 474–475  שלט רשמית עד 480מרכז|75px  רומולוס אוגוסטולוס  475–476  הקיסר הרומי האחרון

 קיסרי האימפריה הרומית המזרחית 
 הקיסרות הרומית המזרחיתתמונהשםשנות שלטוןשושלתהערות93x93 פיקסליםארקדיוס395–408שושלת תאודוסיוס-ולנטינינוס94x94 פיקסליםתאודוסיוס השני408–450בשנים 414–447 העוצרת והשליטה בפועל היא אחותו של הקיסר, פולכריה68x68 פיקסליםמרקיאנוס450–457אינו בן ביולוגי לשושלת תאודוסיוס-ולנטינינוס, אך נישא לפוליכריה לאחר מות אחיה ועל כך נחשב לחלק משושלת זו. שלט יחד עם תאודוס93x93 פיקסליםלאון הראשון457–474שושלת לאוןמייסד השושלת70x70 פיקסליםלאון השני474זנון474–491שלט במשותף עם בסיליסקוס בשנים 475–476 ועם לאונטיוס הראשון בשנים 484–488בסיליסקוס475–476שלט במשותף עם זנון105x105 פיקסליםאנסטסיוס הראשון491–519חתנו של לאון הראשוןיוסטיניוס הראשון518–527שושלת יוסטיניאנוסמייסד השושלת. בשנים 523–527 שלט עם אחינו יוסטיניאנוס89x89 פיקסליםיוסטיניאנוס הראשון527–565שליט בפועל כבר מ-52391x91 פיקסליםתאודורה527–548אשתו של יוסטיניאנוס, שלטה בשיתוף עם בעלה עד למותהיוסטינוס השני565–578שושלת יוסטיניאנוסטיבריוס השני קונסטנטינוס578–582בנו המאומץ של יוסטיניוס השנימאוריסוס582–602חתנו של טיבריוספוקאס602–610לא שושלתיהרקליוס610–641שושלת הרקליאנוסעם בנו קונסטנטינוס השלישי 612–641. החליף את התואר המסורתי "אוגוסטוס" בתואר "בזילאוס", שמשמעו ביוונית מלך. בתואר זה נשאו כל הקיסרים הביזנטים אחריוקונסטנטינוס השלישי641שלט עם הרקלונסוס ב-641הרקלונסוס641שלט עם קונסטנטינוס השלישי ב-641קונסטנס השני641–668שלט במשותף עם גרגוריוס בשנים 646–647 ועם אולימפיוס ב-649–65370x70 פיקסליםקונסטנטינוס הרביעי668–685שלט במשותף עם מזזיוס ב-669יוסטיניאנוס השני685–695תקופת שלטונו הראשונהלאונטיוס השני695–698לא שושלתיטיבריוס השלישי698–705לא שושלתייוסטיניאנוס השני705–711שושלת הרקליאנוסתקופת שלטונו השנייהפיליפיקוס ורדאניס711–713לא שושלתיאנסטסיוס השני713–715לא שושלתיתאודוסיוס השלישי716–717לא שושלתילאון השלישי717–741השושלת הסוריתמייסד השושלת, הדף את הערבים מעל חומות קונסטנטינופולקונסטנטינוס החמישי741, 743–775שלט במשותף עם ארטבסדוס בשנים 741–743לאון הרביעי הכוזרי775–780קונסטנטינוס השישי780–797אירינה, אמו, עוצרת 780–795130x130 פיקסליםאירינה797–802ניקפורוס הראשון802–811לא שושלתיסטאוראקיוס811לא שושלתי70x70 פיקסליםמיכאל הראשון811–813לא שושלתי70x70 פיקסליםלאון החמישי813–820לא שושלתימיכאל השני820–829השושלת האמוריאניתמייסד השושלת, שלט במשותף עם תומסוס בשנים 821–823תאופילוס829–842השושלת האמוריאניתמיכאל השלישי842–867השושלת האמוריאניתבסיליוס הראשון867–886השושלת המקדוניתמייסד השושלתלאון השישי886–912114x114 פיקסליםאלכסנדר השלישי912–913126x126 פיקסליםקונסטנטינוס השביעי פורפירוגניטוס913–959שלט במשותף עם רומנוס הראשון לקפנוס בשנים 919–944רומנוס השני959–963114x114 פיקסליםניקיפורוס השני963–969111x111 פיקסליםיוחנן הראשון צימיסקס969–97687x87 פיקסליםבסיליוס השני בולגרוקטונוס976–1025קונסטנטינוס השמיני1025–102882x82 פיקסליםזואי1028–1050בתו של קונסטנטינוס השמיני, שלטה עם בעליה עד למותה.רומנוס השלישי1028–1034בשיתוף עם זואימיכאל הרביעי פפלגוניאן1034–1041בשיתוף עם זואימיכאל החמישי קלפאטס1041–1042בשיתוף עם זואיקונסטנטינוס התשיעי1042–1055בשיתוף עם זואי עד 1050תאודורה1055–1056בתו של קונסטנטינוס השמיני, אחותה של זואי.מיכאל השישי סטרטיוטיכוס1056–1057לא שושלתיאיסאאקיוס הראשון קומננוס1057–1059השושלת הקומנניתמייסד השושלתקונסטנטינוס העשירי1059–1067מיכאל השביעי דוקס1067–1078שלט במשותף עם רומנוס הרביעי דיוגנס – 1067–1071168x168 פיקסליםניקפורוס השלישי בוטניאטס1078–1081שלט במשותף עם ניקפורוס בריניוס ועם ניקפורוס בסילקיוס. בשנים 1080–1081 שלט עם ניקפורוס מליסנוס.121x121 פיקסליםאלכסיוס הראשון – קומננוס1081–1118יוחנן השני1118–1143107x107 פיקסליםמנואל הראשון1143–1180אלכסיוס השני1180–1183אנדרוניקוס הראשון 1183–1185איסאאקיוס השני1185–1195, 1203–1204השושלת האנגלניתמייסד השושלת. שלט יחד עם אלכסיוס הרביעיאלכסיוס השלישי1195–1203אלכסיוס הרביעי1203–1204יחד עם איסאאקיוס השני – 1203–1204אלכסיוס החמישי1204תאודורוס הראשון 1204–1222השושלת הלסקרניתמייסד השושלתיוחנן השלישי1222–1254תאודורוס השני לסקריסוס 1254–1258יוחנן הרביעי לסקריסוס1258–1261מיכאל השמיני פלאולוגוס 1259–1282השושלת הפלאיאולוגנית מייסד השושלתאנדרוניקוס השני1282–1328אנדרוניקוס השלישי1328–1341יוחנן החמישי1341–1376, 1379–1391במשותף עם יוחנן השישי קנטקוזנוס בשנים 1347–1354 ועם אנדרוניקוס הרביעי בשנים 1373 ו-1376–1379יוחנן השביעי פלאולוגוס1390שלט למשך חמישה חודשים115x115 פיקסליםמנואל השני1391–1425מנואל היה בנו של יוחנן ה-5יוחנן השביעי פלאילוגוס, קיסר במשותף פעם נוספת – 1399–1402יוחנן השמיני1425–1448109x109 פיקסליםקונסטנטינוס האחד עשר1448–1453אחיו של יוחנן השמיני

ראו גם
האימפריה הרומית
קיסרי ביזנטיון
האימפריה הביזנטית
הקיסרות הרומית המערבית
חמשת הקיסרים הטובים

לקריאה נוספת
 סווטוניוס, שנים עשר הקיסרים.
 משה עמית, תולדות הקיסרות הרומית.
 ו.א. קולדוואל, א.ה. מאריל, עריכה: מיכאל זיו, תרגם: דניאל שר, קורות העולם-תולדות האנושות מראשיתה ועד ימינו, הוצאת מסדה, תשי"ז, חלק שלישי, "הציוויליזציה של הרומאים", פרק 8 : "הרומאים בתקופת הקיסרות", עמוד 193–220.
 בארי שטראוס, עשרה קיסרים, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2022

*
קטגוריה:האימפריה הרומית
רומא