הונגריה

שמאל|ממוזער|270px|ממלכת הונגריה, בוורוד, בתוך האימפריה האוסטרו-הונגרית, 1914. הגבולות באדום הם מ-1920

הוּנְגַרְיָה (בהונגרית: , , מאדיארורסאג) היא מדינה ללא מוצא לים, במרכז אירופה. גובלת באוסטריה, בסלובקיה, באוקראינה, ברומניה, בסרביה, בקרואטיה ובסלובניה.
הבירה בודפשט היא העיר הגדולה והמרכזית במדינה, בפער ניכר מערים אחרות. מתגוררים בה כ-20% מתושבי הונגריה.

השפה הלאומית, הונגרית (בהונגרית: Magyar, , מאדיאר), שייכת לשפות פינו-אוגריות ואינה קרובה לשפות אחרות באירופה. האוכלוסייה אחידה יחסית מבחינה אתנית: כ-95% מתושביה הם ממוצא אתני הונגרי (מדיארי), והיקף ההגירה אל/מן המדינה מצומצם.

הונגריה מיושבת מתקופת הפרהיסטוריה. שטחה נכלל ב (כפרובינציית פאנוניה), והייתה יעד לפלישות של שבטי נוודים. המדיארים השתלטו על הארץ ב והקימו את ממלכת הונגריה. הממלכה קיבלה את הנצרות הקתולית והגיעה בימי הביניים למעמד של מעצמה אזורית. ב-1526 נפלה לידי האימפריה העות'מאנית למשך כ-150 שנה ואז נכבשה בידי בית הבסבורג מאוסטריה. ב השיגו ההונגרים אוטונומיה נרחבת מסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית. עם קץ האימפריה במלחמת העולם הראשונה קיבלה הונגריה, בחוזה טריאנון, עצמאות. במלחמת העולם השנייה נמנתה עם מדינות הציר כשבסופה נכבשה בידי הצבא האדום. ברית המועצות השליטה בהונגריה דיקטטורה קומוניסטית, וסייעה לדכא ב-1956 את המרד ההונגרי. המשטר הקומוניסטי, שהיה מתון יחסית למדינות אחרות ב, קרס ללא אלימות ב-1989. ב-1999 הצטרפה הונגריה לברית נאט"ו וב-2004 ל.

בעשור השני של המאה ה-21 ביצע ראש הממשלה ויקטור אורבן מהלכים שהובילו לנסיגה דמוקרטית. בעקבות מהלכים אלו מפלגת השלטון פידס שולטת ברשות המחוקקת והמבצעת, וכמעט בכל תחומי החיים, כולל מסחר, חינוך, אמנות וספורט. מוסדות שבעבר היו עצמאיים, כמו התביעה הכללית, משרד מבקר המדינה והתקשורת הציבורית, נשלטים על ידי מפלגת השלטון. המשטר משמר מראית עין של הליכים דמוקרטיים, אך אלו מתרוקנים מתוכן , כאשר מקורביו של אורבן מעורבים בשחיתות. שאיננה מסוקרת בעקבות השתלטות על כלי תקשורת

 היסטוריה 

את הונגריה יסד לפי המסורת ארפאד שהוביל בסוף המאה ה-9 את שבטי המדיארים אל מישורי הפרובינקיה הרומאית לשעבר פאנוניה. על הנסיכות ההונגרית שלט בשנת 1000 צאצאו של ארפאד אישטוון הראשון הקדוש. ראשיתה של הונגריה נקשרה להיסטוריה של פולין ושל בוהמיה, והושפעה על ידי קיסרי האימפריה הרומית הקדושה. ממלכת הונגריה נחרבה בחלקה בעקבות פלישת המונגולים אליה ב-1242.

הונגריה הפכה בהדרגה לממלכה גדולה ועצמאית, שפיתחה תרבות מרכז-אירופית משלה עם קשרים לציוויליזציה המערב-אירופית. יאנוש הוניאדי, עוצר ממלכת הונגריה, הנחיל מפלות לצבא העות'מאני, ובנו מתיאש הוניאדי הומלך אחריו ושלט בהונגריה בין 1458 ל-1490. הוא חיזק את הממלכה ותחת שלטונו הפכה הונגריה, ובמיוחד אזוריה הצפוניים המהווים את סלובקיה, למרכז תרבותי ואומנותי שהיה חלק מהפריחה התרבותית בתקופת הרנסאנס.

עצמאותה של הונגריה הגיעה לקצה עם כיבושה על ידי האימפריה העות'מאנית ב-1526. מקובל כי התאריך הסמלי לכיבוש הוא קרב מוהאץ' אך הכיבוש הושלם רק ב-1541, בתום ההשתלטות על בודה. חלקים מהונגריה שלא נכבשו, סופחו לשטחי שלטון הארכידוכס של אוסטריה או סופחו לנסיכות טרנסילבניה העצמאית למחצה, אשר שימרה אלמנטים מן העצמאות ההונגרית. במהלך מלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה, בתום 160 שנות כיבוש טורקי, שחרר הצבא האוסטרי את כל שטחי הונגריה שהיו תחת כיבוש טורקי. ב-1686 שוחררה בודה בידי צבאות "הליגה הקדושה" וב-1714 שוחררו אחרוני השטחים שהיו תחת שלטון העות'מאנים.

בהמשך ניהלו האוסטרים, תחת שלטון בית הבסבורג, מאבקים נגד הכוחות ההונגריים ששאפו להקים ממלכה עצמאית. בין 1704–1711 ניסו ההונגרים בהנהגת פרנץ ראקוצי להגיע לעצמאות, אך הובסו. מרד נוסף ב-1848, בתקופת אביב העמים, בהנהגתו של לאיוש קושוט נכשל אף הוא, כשהצאר הרוסי נזעק לעזרת קיסר אוסטריה וסייע לו בדיכויו. גם העמים הסובבים את הונגריה העדיפו בשכנותם שלטון אוסטרי על פני שלטון הונגרי, וסייעו לאוסטרים בדיכוי המהפכה.

לאחר תבוסות האימפריה האוסטרית במלחמות באיטליה וכנגד פרוסיה, בשנות השישים של המאה התשע עשרה, הצליחו ההונגרים לקבל אוטונומיה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית, והיא החזיקה מעמד עד לתבוסתה במלחמת העולם הראשונה ב-1918. בתום אותה מלחמה נפרדו אוסטריה והונגריה, ב-31 באוקטובר 1918.

בתום המלחמה עמד בראש המדינה מיהאי קארואי, שביקש לשקם את הונגריה ולהוציאה מתנאי תוהו ובוהו בלתי אפשריים. במרץ 1919 השתלטו הקומוניסטים על הונגריה בהנהגתו של עיתונאי יהודי בשם בלה קון. ממשלת "רפובליקת המועצות" של קון לא האריכה ימים. ביוזמת ברית "מדינות ההסכמה", כבשו כוחות צבא רומניה את בודפשט ומסרו את המדינה לידי "הצבא הלבן" הימני בהנהגת האדמירל מיקלוש הורטי. בינואר 1920 נערכו בחירות בעקבותיהן הוכרז הורטי כעוצר הממלכה. ב-4 ביוני 1920 נקרעו חלקים גדולים מהונגריה בחוזה טריאנון: הונגריה איבדה כשני שלישים משטחה, ושיעור דומה מאוכלוסייתה, לטובת צ'כוסלובקיה, יוגוסלביה ורומניה. נתח קטן משטחה הועבר אף לאוסטריה.
הסכם טריאנון נחשב בעיני ההונגרים לאסון לאומי; הוא הביא לתחושת השפלה ולהתגברותם של יסודות לאומניים בחברה ההונגרית. הורטי הזדהה במידה רבה עם מגמות אלה, אם כי לרוב התנער ממהלכים קיצוניים. הוא שלט כדיקטטור כמעט עד לסיומה של מלחמת העולם השנייה, תוך שמירה על חירויות פוליטיות מוגדרות.

במטרה להחזיר להונגריה את השטחים שאבדו, כרת הורטי ברית עם אדולף היטלר בשנות השלושים. היטלר סייע להונגריה לקבל חלק מן השטחים שנמסרו לשכנותיה צ'כוסלובקיה, רומניה ויוגוסלביה, אך דרש שהונגריה תצטרף למלחמה בברית המועצות לצידו. במרץ 1944, כאשר נראה היה כי הורטי פועל להוצאתה של הונגריה מן המלחמה, כבש צבא גרמניה את הונגריה ב־19 במרץ 1944. אירוע זה הביא לשילוחם לאושוויץ ולמותם של למעלה מארבע מאות אלף יהודים בחודשים אפריל עד יולי 1944 בשואת יהודי הונגריה. באוקטובר 1944 הדיחה גרמניה את הורטי והעלתה לשלטון בהונגריה את פרנץ סלשי, המנהיג הקיצוני של המפלגה הפרו-נאצית "צלב החץ". הורטי נשלח למעצר בגרמניה. סלשי המשיך במלחמת חורמה נגד הרוסים, תוך שהוא טובח ביהודים שנותרו בחיים ובצוענים, עד לכיבוש כל הונגריה בידי כוחות ברית המועצות עם הצבא הרומני באפריל 1945. לאחר המלחמה נתפס סלשי והוצא להורג לצד עוד כמה ממנהיגי 'צלב החץ'.

עם סיומה של מלחמת העולם השנייה נכנסה הונגריה לשליטת ברית המועצות, והפכה לאחת ממדינות הגוש המזרחי, תחת הנהגתו של מתיאש ראקושי ואחרים. ב-1946 בוטלה המלוכה והונגריה הוכרזה "רפובליקה עממית".

ב-1953 התמנה אימרה נאג' לראשות הממשלה. נאג' הוביל רפורמות שהעלו את רמת החיים ואיפשר הקמת משקים פרטיים. הוא אולץ להתפטר מתפקידו עקב היותו מתון וליברלי ועורר מורת רוח במוסקבה. ההמונים בהונגריה, שקיוו שהרפורמות ישימו קץ לדיכוי הפוליטי ויאפשרו משטר בעל מאפיינים דמוקרטיים יותר, לא היו מוכנים לחזור לאחור, ויצאו לרחובות כדי להתנגד לעריצות.

ההונגרים, ששנאו את צבא הכיבוש הסובייטי, ראו בכך שעת כושר, ובסוף 1956 פרץ המרד ההונגרי, אולם אז הוחזר נאג' לתפקידו והמהומות שככו. למורת רוחו של המשטר במוסקבה, נסחף נאג' אחרי הלחץ המהפכני ברחוב והצהיר כי בכוונתו לכונן משטר רב-מפלגתי ולפרוש מברית ורשה. בעקבות זאת שיגרה ברית המועצות כוחות צבא וכבשה את עיר הבירה. אלפים נהרגו או נמלטו, נאג' הוצא להורג, והונגריה חזרה לחסותה המלאה של ברית המועצות.

בין 1956 ל-1988 הונהגה הונגריה בידי יאנוש קאדאר, שהכניס בסוף שלטונו רפורמות מוגבלות מסוימות בכלכלה והרחיב במידת מה את חירויות הפרט. במדיניות החוץ המשיכה מפלגת הפועלים שבהנהגתו להיות נאמנה לקו הסובייטי.

במהלך הרפורמות שהנהיג מיכאיל גורבצ'וב בברית המועצות בשנות השמונים הפכה הונגריה למנהיגת התנועה שקראה לפירוק ברית ורשה ועברה למשטר דמוקרטי ולכלכלת שוק. בשנים 1989–2012 המדינה קראה לעצמה "הרפובליקה ההונגרית", ולמן שנת 2012 פשוט "הונגריה".
לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1991 הידקה הונגריה את קשריה עם אירופה המערבית, והצטרפה לברית נאט"ו בשנת 1999 ול ב-1 במאי 2004.

ב-2006 פרצו מהומות במדינה בעקבות נאום מוקלט של ראש הממשלה פרנץ ג'יורצ'אן. בנאום התוודה כי מפלגתו שיקרה לבוחרים. ב-2010 עלתה לשלטון מפלגת פידס בראשותו של ויקטור אורבן. בעשור השני של המאה ה-21 ביצע ראש הממשלה ויקטור אורבן מספר מהלכים שחיזקו את המשילות ושצמצמו באופן מכוון מאפיינים של דמוקרטיה ליברלית. אורבן העיד על שלטונו שהוא שואף לבסס בהונגריה "דמוקרטיה לא ליברלית, המבוססת על יסודות לאומיים".

 פוליטיקה 

שמאל|ממוזער|250px|בניין הפרלמנט ההונגרי, בודפשט בשנת פתיחתו - 1904
שמאל|ממוזער|250px|פאל טלקי בתוך בניין הפרלמנט ההונגרי, 1939
שמאל|ממוזער|250px|הפגנה נגד ממשלת הונגריה , 2006
שמאל|ממוזער|250px|הפגנה נגד ממשלת הונגריה בכיכר הגיבורים, 2017
שמאל|ממוזער|250px|הפגנה נגד ממשלת הונגריה בכיכר קושוט , 2018

ב הנהגת הונגריה בראשות ויקטור אורבן אימצה של מודל של הנקרא "דמוקרטיה לא ליברלית", מודל שנחשב בידי מומחים למדעי המדינה כלא דמוקרטי בפועל. אורבן מנהיג את המדינה החל משנת 2010.

נשיא הרפובליקה נבחר על ידי הפרלמנט כל 5 שנים והוא משמש בעיקר כתפקיד טקסי אף על פי שאחד מתפקידיו הבכירים הוא מינוי ראש הממשלה.

ראש הממשלה נבחר על ידי קואליציה בפרלמנט ואחראי על בחירת השרים לקבינט. כל מועמד לקבינט מופיע בפני ועדה פרלמנטרית (או מספר ועדות) וייעוץ וחייב לקבל אישור רשמי מהנשיא.

לאחר הבחירות ב-2010 שונה מנגנון הבחירות על ידי ביטול הסיבוב השני שהיה נהוג שם וצמצום מספר החברים בפרלמנט ב"אספה הלאומית" מ-386 ל-199. האספה הלאומית בית המחוקקים החד-ביתי (בשפה המקומית Országgyűlés). בסמכות הפרלמנט לקבל חוקים לתקן את החוקה ברוב של שני שלישים מחברי הפרלמנט ולמנות מינויים בכירים בשירות המדינה ברוב של שני שלישים מחברי הפרלמנט.

שיטת הבחירות כוללת הצבעה בשני פתקים – הראשון לנציג שנבחר במחוז בחירה, והשני לרשימה ארצית. מתוך 199 חברי הפרלמנט, 106 נציגים נבחרים בבחירות אזוריות ו-93 נציגים נבחרים כחלק מרשימות ארציות. אחוז החסימה לרשימות הארציות הוא 5%.

במחוזות בחירה שונים יש מספר שונה של בעלי זכות בחירה, דבר שפוגע בייצוגיות. יש 18 מחוזות שבהם מספר המצביעים גבוה במעל 15% מממוצע המצביעים הארצי במחוזות, ושבעה מחוזות שבהם מספר המצביעים גבוה במעל 20% מהממוצע הארצי של מצביעים במחוזות. מצב זה גורם לגירעון דמוקרטי ופוגע בייצוגיות מכיוון שעל אף שמפלגת השלטון זכתה ב-135 נציגים בפרלמנט מתוך 199 (כשני שלישים מחברי הפרלמנט), שיעור המצביעים הכולל עבורה היה רק 54.13%.

ב-30 במרץ 2020, עקב מגפת הקורונה, הונגריה הוכרזה תחת מצב חירום, שבמהלכו שלט אורבן בהונגריה מתוקף צווים אשר יכול היה להוציא ללא צורך באישור או דיון. החוק איפשר לאורבן להאריך את מצב החירום לפי שיקול דעתו. גורמים שונים הטילו ספק באפקטיביות המנגנונים הדמוקרטיים בהונגריה עקב מצב החירום, והאיחוד האירופי האשים את אורבן בשחיקת שלטון החוק והאיזונים והבלמים תחת שלטונו. על רקע נסיבות אלו ארגון זכויות האדם Freedom House שינה את הגדרת הונגריה בדו"ח השנתי שלו מדמוקרטיה ל"משטר כלאיים". ב-16 ביוני 2020 בוטל מצב החירום, אך אושר חוק חדש שמאפשר להשיב אותו בקלות. מצב החירום הוארך פעמים מספר מנובמבר 2020 ליוני 2022. הביקורת באיחוד האירופי נמשכה והפרלמנט האירופי הצהיר כי הונגריה לא יכולה להיחשב דמוקרטיה מלאה אלא כאוטוקרטיה אלקטורלית.
במאי 2022 הכריז אורבן על מצב חירום במדינה.

 חופש ביטוי ועיתונות 

בשנת 2010 חוקקה האספה הלאומית את חוק התקשורת, שלפיו כל ערוצי השידור נדרשים לספק "סיקור חדשותי מאוזן". החוק, שנכנס לתוקף בינואר 2011, יצר רשות חדשה לפיקוח על התקשורת וכן ועדה שששת חבריה נבחרים על ידי האספה שתפקידה לפקח על תכנים. הרשות והועדה נשלטות פוליטית על ידי מפלגת השלטון. קנסות כבדים למפרים את החוק וחוסר בהירות לגבי מהו "סיקור חדשותי מאוזן" סייעו לאורבן לקבל את תמיכת התקשורת המקומית. בשנים שלאחר מכן השתמש אורבן בקשריו ובתמריצים שונים כדי למנוע פרסום ומימון מכלי התקשורת שלא שיתפו פעולה עם הממשל. בדיקה של אתר החדשות ההונגרי אטלטזו שעקבה אחר הצלחת המהלך מבחינת אורבן מצאה שבשנת 2015 מספר כלי התקשורת הפרו-ממשלתיים היה 31, ואילו בשנת 2019 הוא הגיע ליותר מ-500. בד בבד לאורך הדרך נסגרו כלי תקשורת בולטים אשר היו מזוהים עם האופוזיציה, בהם העיתון Népszabadság, המזוהה ביותר עם האופוזיציה. בשנת 2018 אוחדו 500 חברות התקשורת המקורבות לשלטון, תוך עקיפה של דיני התאגידים בעקבות המהלך, מרבית כלי התקשורת המרכזיים עברו לשליטה ישירה או עקיפה של השלטון. ערוצי טלוויזיה ועיתונים ניקנו על ידי אוליגרכים המקורבים למפלגת השלטון. באוקטובר 2025 העיתון Blikk, אחד מכלי התקשורת בעלי התפוצה הגדולה היחידים שלא היו בשליטה של אורבן, נמכר לקבוצת תקשורת פרו ממשלתית. כלי תקשורת המשתפים פעולה עם השלטון קיבלו במקביל פריבילגיות שונות, כגון אפשרות בלעדית להשתתף במכרזים והימנעות מרגולציות שכלי תקשורת אחרים היו כפופים להן. כמו כן הם נהנים מפרסום נדיב מטעם מוסדות ממשלתיים.

כתבים מכלי תקשורת מחוץ להונגריה מדווחים על לחצים המופעלים עליהם, וכתבים שפרשו מכלי תקשורת מקומיים מספרים על הנחיות להציג את חברי האופוזיציה באור שלילי בלבד.

גם אזרחים המביעים מעל במה ציבורית ביקורת כלפי השלטון עלולים לספוג לחצים שונים מצד גופי שלטון, לרבות חשיפת מידע פרטי.

 יחסי חוץ 
לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1991 הידקה הונגריה את קשריה עם אירופה המערבית, והצטרפה לברית נאט"ו בשנת 1999 ול ב-1 במאי 2004.

נכון לתחילת שנת 2020 חברה המפלגה השלטת בהונגריה, הפידס, בקואליציית EEP, מפלגת העם האירופית – איחוד של מפלגות ימין-מרכז.

ב תחת הנהגת הונגריה בראשות ויקטור אורבן שאפה למצב עצמה כחלוצה של מודל של "דמוקרטיה לא ליברלית". מודל זה, לצד ניגוד אינטרסים סביב נושא הפליטים, גרר חיכוכים בינה ובין האיחוד האירופי. אולם חיזק שיתופי פעולה שלה בין השאר עם פולין, מקדוניה הצפונית וסלובניה.

המחלוקות בין הונגריה לאיחוד האירופי הגיעו לשיא בספטמבר 2019, כאשר הפעיל הפרלמנט האירופי את סעיף 7 באמנת האיחוד האירופי נגד הונגריה – ההליך המשמעתי התקיף ביותר נגד מדינה החברה באיחוד, ששולל מהחברה חלק מזכויותיה – בטענה שממשלת הונגריה מהווה איום שיטתי על הדמוקרטיה ושלטון החוק. אורבן כרת ברית פוליטית עם פולין כדי לנטרל מהלך אפשרי שישלול את זכות ההצבעה שלו.

חלק מכלי התקשורת בהונגריה שמשתפים פעולה עם השלטון מפיצים גם תעמולה פרו-רוסית.

בעלי דרכון הונגרי יכולים לבקר ב-183 מדינות ללא בקשת אשרת כניסה.

 מערכת המשפט 
 ניהול הרשות השופטת 
את הרשות השופטת מנהל נשיא המשרד הלאומי למערכת המשפט (NOJ) אשר נבחר בפרלמנט ומועצת השופטים צריכה לפקח על עבודתו. אחראי על ניהול מערכת המשפט. נשיא ה-NOJ נבחר בפרלמנט ברוב של שני שלישים לתשע שנים ובהמלצת נשיא המדינה. מועצת השופטים הלאומית של הרשות השיפוטית מורכבת מחמישה עשר שופטים מערכאות שונות. נשיא בית המשפט העליון ממונה לראשות המועצה ואת שאר ארבעה עשר החברים בוחרים כלל השופטים בבחירות חשאיות. תפקיד מועצת השופטים הוא לפקח על הניהול האדמיניסטרטיבי של מערכת המשפט על ידי ה-NOJ.

במאי 2023 אישר הפרלמנט ההונגרי רפורמה משפטית מתוכננת, שמטרתה לחזק את עצמאותה של מערכת המשפט. המהלך בוצע על רקע האינפלציה הגואה במדינה וכדי לקבל 13.2 מיליארד אירו מכספי מימון האיחוד האירופי, שנמנעו מהונגריה בעקבות מחלוקות עם האיחוד, שבראשן אי-עצמאות מערכת המשפט. הרפורמה אמורה לכלול הבטחת שמירה על עצמאות מועצת המשפט הלאומית, לאסור על הממשלה להחליט לבדה לאיזו ערכאה להקצות תביעות ומנסה לצמצם את מעורבות הממשלה בבית המשפט הגבוה. לאחר האישור בפרלמנט הודיעו באיחוד האירופי שממתינים לקבלת מלוא המידע על הרפורמות המתוכננות, לפני שיחליטו אם ניתן להזרים להונגריה את הכסף המיועד לה.

 בתי המשפט 
בית הדין החוקתי הוקם בשנת 1989 בעקבות נפילת הקומוניזם בהונגריה. יש בבית הדין החוקתי חמישה עשר חברים אשר נבחרים על ידי הפרלמנט ברוב של שני שלישים לתקופה של שתים עשרה שנים.

לפרלמנט יש ועדה שבוחרת המועמדים שמובאים לאישור הפרלמנט. בעבר הוועדה כללה מספר נציגים שווה של כל המפלגות שיוצגו בפרלמנט. לאחר עליית אורבן לשלטון הוא שינה את הרכב הוועדה כך שתייצג את המפלגות בפרלמנט באופן יחסי למספר המושבים שבו הם מחזיקים בפרלמנט.

עד תיקון החוקה נהנה בית הדין החוקתי מסמכות רחבה שהועצמה מזכות עמידה בלתי מוגבלת, ביקורת חוקתית מכוח "החוקה הבלתי נראית", ביקורת על היעדר חקיקה שתיישם את עקרונות החוקה והוראות לפרלמנט לחוקק בהתאם.

בית המשפט העליון (Curia of Hungary) הוא ערכאת הערעור העליונה בהונגריה. נשיא בית המשפט העליון נבחר בפרלמנט ברוב של שני שלישים, למשך תקופה של תשע שנים. סגן נשיא בית המשפט העליון מתמנה על ידי נשיא המדינה בהמלצת נשיא בית המשפט המכהן.

 בתי משפט לעניינים מנהליים 
הרפורמה שבה אישרה ממשלת הונגריה את הקמתה של מערכת בתי משפט חלופית שבראשה עמד שר המשפטים ההונגרי, שתעסוק בהליכים מנהליים, שחיתות שלטונית, הזכות למחאה ועוד, בוטלה בעקבות ביקורת בינלאומית. תיקים מנהליים נדונים במערכת בתי המשפט הרגילה. הסמכות לדון בהליכים מנהליים מוקנית למספר מצומצם של בתי משפט (בערכאות שונות) כאשר בית המשפט העליון הוסמך כערכאת הערעור העליונה.

בית המשפט העליון אחראי על ביקורת שיפוטית בנוגע לבחירות, משאלי עם והחלטות שנוגעות לחופש ההתכנסות. את ההחלטה מי משופטי בית המשפט ידון בתיקים המנהליים, מקבל נשיא ה-NOJ בהמלצת נשיא בית המשפט הרלוונטי. הסמכות להקצות תיקים מנהליים בבית המשפט העליון נתונה בידי נשיא בית המשפט העליון.

 צבא וביטחון 
ממוזער| של הארמייה השנייה של הונגריה

צבא הונגריה, או "הכוחות המזוינים של הונגריה", הוא שמם של כלל הכוחות החמושים ההונגריים. לצבא ההונגרי שתי זרועות:
 חיל היבשה ההונגרי – חיל הרגלים ההונגרי ידוע כ"חיילות ההגנה על המולדת" (Honvédség).
 חיל האוויר ההונגרי – חיל האוויר ההונגרי הוא הזרוע האווירית של הצבא.

 כלכלה 

ממוזער|250px|נשים הונגריות אורגות מחצלות באצ'ד, 1904
ממוזער|250px|שני צדי שטר בן 100 פורינט הונגרי שהונפק בשנת 1947
שמאל|ממוזער|250px|שטר בן 500 פורינט הונגרי, הנושא את דיוקנו של פרנץ ראקוצי, נסיך טרנסילבניה
לפני מלחמת העולם השנייה כלכלת הונגריה נשענה בעיקר על משק חקלאי, והייצור התעשייתי של המדינה היה במידות קטנות. הגידולים העיקריים שלה הם חיטה, תירס, חמניות, תפו"א, סלק סוכר, לפתית ופירות. המחסור של המדינה במשאבים טבעיים הפריע לצמיחתה, והמיקום האסטרטגי שלה יצר תלות מסורתית בסחר חוץ.

בתקופת הרפובליקה העממית ההונגרית (1945–1989) תחילה עוצבה כלכלת המדינה על פי דגם הכלכלה הסובייטית של ברית המועצות, הונגריה הייתה חלק מהקומקון ולא הורשתה להתקשר עם כלכלת המערב הקפיטליסטי. יאנוש קאדאר, החל משנות השישים, הנהיג משטר של רפורמות מוגבלות עם הקלות בתחום הכלכלי ובחופש התנועה וקידם את ארצו מבחינת רמת החיים יחסית לשאר הארצות הקומוניסטיות במזרח אירופה.

מעבר לכלכלת שוק
עם מעברה של הונגריה למשטר דמוקרטי ולכלכלת שוק בשנים 1992–1994 גדלו הצריכה והיבוא יותר מכפי שגדלו הייצור והייצוא, והגרעון בתקציב המדינה הגיע ל-9.4% מן התמ"ג, עסקים רבים שלא עמדו בשינוי פשטו את הרגל וחל גידול באבטלה. אך בהדרגה גדלה התחרותיות והפריון של המדינה שבמקביל בוצעו רפורמות מבניות, שכללו: הפרטה של כמעט כל המיזמים הממשלתיים, לעיתים בסיוע משקיעים זרים, כגון בענפי הטלקומוניקציה ואספקת האנרגיה; חיסולם של מיזמים ממשלתיים כושלים; ותוכנית להבראתם של מיזמים ממשלתיים לקראת הפרטתם. הרפורמות הביאו לחיזוק מפעלי התעשייה והבנקים של הונגריה מבוססים היטב, יותר מאשר במרבית מדינות הרפורמה האחרות במרכז-מזרח אירופה. והתעשייה במקום לייצר בעיקר בשביל השוק המקומי, לייצא חלק ניכר מתוצרתה.

בשנים 1990–1997 השקיעו משקיעי חוץ, בעיקר מגרמניה, כ-18 מיליארד דולר בהונגריה, כולל: יצרני המכוניות אופל, אאודי וסוזוקי מוטור, דויטשה טלקום, IBM, סוני ופיליפס והמדינה הפכה למרכז חשוב לייצור תעשייתי, עקב עלויות שכר נמוכות וכוח אדם משכיל. בשנת 1995 רכשה חברת טבע תעשיות פרמצבטיות הישראלית את חברת התרופות "ביוגל", שמרכזה דברצן, המפתחת ומשווקת מוצרים גנריים ואתיים וכן מוצרים כימיקלים למטרות פרמצבטיות. זאת במסגרת תהליך ההפרטה של התעשייה שיזמה הממשלה. בהמשך רכש חברות נוספות, הרחיבה את פעילותה במדינה והיא הפכה למרכז הייצור העיקרי שלה באירופה.

עם תחילת המאה ה-21 הייתה לאחת המדינות המפותחות ביותר במזרח אירופה. הסקטור הפרטי היה כבר אחראי ליותר מ-80% מהתמ"ג, וההחזקה הזרה של ההשקעות והנכסים במדינה הייתה נפוצה מאוד.

לאחר שהצטרפה ל ב-2004 נהנתה הונגריה מצמיחה מהירה וגידלו בהיקף סחר החוץ שלה, ומשקיעי חוץ הגדילו עוד יותר את היקף ההשקעות בה. בתקופה זו השקיעו במדינה מספר חברות נדל"ן ישראליות בהם: קרדן נדל"ן, שיכון ובינוי ואפריקה ישראל להשקעות.

 המשבר הכלכלי 
המשבר הכלכלי שפקד את העולם בסופו של העשור הראשון של המאה ה-21 פגע קשות בהונגריה. זאת, הן בשל התלות הכבדה שלה בהון זר למימון כלכלתה, הן בשל העובדה שהגירעון התקציבי של המדינה הוא מן הגדולים באיחוד האירופי.

ב-10 באוקטובר 2008 הפורינט נחלש ב-10%. הלוואות רבות בהונגריה נלקחות באירו או בפרנק שווייצרי. ב-22 באוקטובר העלה בנק הונגריה את הריבית ל-11.5%.

ב-27 באוקטובר 2008 הגיעה הונגריה להסכם עם קרן המטבע הבינלאומית ועם האיחוד האירופי על הגשת חבילת סיוע בסך 25 מיליארד דולר.

סך הוצאות הממשלתיות גבוה. בבעלות המדינה ישנן חברות רבות שלא הופרטו. רישוי העסקים בעייתי מאחר שהנהלים אינם מיושמים בעקביות. על פי קבוצת המחקר האמריקאית הריטג' פאונדיישן, דורגה כלכלתה של הונגריה כ-67.2% חופשית ב-2008– כלומר היא נמצאת במקום ה-43 בדירוג הכלכלות החופשיות בעולם. ב-21 בנובמבר 2011 הודיעה קרן המטבע הבינלאומית כי קיבלה פנייה למתן סיוע פיננסי מרשויות הונגריה. ב-25 בנובמבר 2011 הורידה מודי'ס את דירוג האשראי של הונגריה לרמת אג"ח זבל. במועד זה עמד החוב הלאומי של המדינה על שיעור של 193% מהתמ"ג שלה.

לאחר מכן נכנסה הונגריה לכמה שנים של מדיניות צנע וקיצוצים, ובאמצע העשור החלה הכלכלה להראות סימני התאוששות.

במאי 2022 נדרשו חברות גדולות להעביר "רווחי יתר" כדי לתמוך בתקציב המדינה, לאחר שהתקציב הידלדל עקב הקפאת המימון שהטיל עליו האיחוד האירופי.

 גאוגרפיה 
ממוזער|מפה טופוגרפית של הונגריה

הונגריה ממוקמת במרכזה של יבשת אירופה, ללא מוצא לים. שטחה הכולל מסתכם ב-93,030 קמ"ר.

אורך הגבול הכולל של המדינה הוא 2,009 ק"מ המתחלק לאורך סלובקיה 515 ק"מ, רומניה 443 ק"מ, אוסטריה 366 ק"מ, קרואטיה 329 ק"מ, סרביה 151 ק"מ, סלובניה 102 ק"מ ואוקראינה 103 ק"מ.

הנוף ההונגרי מורכב בעיקר ממישורים, עם גבעות והרים נמוכים בצפון המדינה קרוב לגבול עם סלובקיה. נהר הדנובה העובר בבירה בודפשט ולאורכה של כל המדינה מחלק את הונגריה למזרח ומערב. קיימים עוד שני נהרות גדולים, הטיסה במזרח והדראווה בדרום-מערב, ובחלק המערבי נמצא האגם הגדול במדינה, בלטון.

 דמוגרפיה 

על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה, אוכלוסיית המדינה מנתה 9,689,000 תושבים בשנת 2021, מה שהופך אותה למדינה החמישית באוכלוסייתה במרכז ומזרח אירופה ולמדינה בינונית ב. צפיפות האוכלוסין עמדה על 107 תושבים לקמ"ר, וזה בערך פי שניים מהממוצע העולמי. תוחלת החיים במדינה היא 76 שנים בממוצע. שיעור הפריון הוא 1.52 ילדים בממוצע לאישה.

עבור כ־95% מהאוכלוסייה, שמרביתם הונגרים, שפת האם היא השפה ההונגרית.
במדינה יש כמה מיעוטים אתניים, ובהם רומה (3%), גרמנים (1.3%), רומנים (0.3%), סלובקים (0.3%), קרואטים (0.2%), סרבים (0.2%) ואוקראינים (0.1%).

ישנו מיעוט הונגרי החי מעבר לגבול במדינות השכנות, במיוחד בסלובקיה, ברומניה, בסרביה, באוקראינה ומיעוטים קטנים באוסטריה, בקרואטיה ובסלובניה.
כמו כן קיימת פזורה הונגרית במערב אירופה, בישראל ובאמריקה הצפונית.

 עיור 
על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה, כ-1,750,000 איש, שהם כרבע מן האוכלוסייה, מתגוררים בבירה בודפשט ובמטרופולין סביבה. כ־70% מהאוכלוסייה שהם כ-6.8 מיליון איש מתגוררים בערים. נתון זה (70% עיור) גבוה מן הממוצע העולמי (56%), אולם נמוך בהשואה למדינות מפותחות אחרות (80%–90%).

התפלגות האוכלוסייה – חלוקה שווה למדי בכל רחבי המדינה, ואולם אזורים עירוניים מושכים אוכלוסיות גדולות וצפופות יותר. אוכלוסייה עירונית – 72.9% מסך האוכלוסייה (נכון לשנת 2023). שיעור העיור – קצב שינוי שנתי של 0.05% (הערכה לשנים 2020–2025). הערים העיקריות של הונגריה מפורטות להלן מבחינת חשיבות ומספר תושבים. נתוני האוכלוסייה הם משנת 2019.

 דתות 
הדת הגדולה ביותר במדינה היא הנצרות הקתולית שבה מאמינים כ-37% מהאוכלוסייה, כמו כן קיים מיעוט של 11% קלוויניסטים, ומיעוט של 2.2% לותרניים. אולם האוכלוסייה ההונגרית היא בעיקרה חילונית, ובערך 18% מגדירים עצמם חסרי דת. המוסלמים הם 0.3% והיהודים כ-0.1% וחיים בעיקר בבודפשט.

 יהדות הונגריה 

ממוזער|200px|חזית בית הכנסת הגדול של בודפשט. בית כנסת זה הוא הרביעי בגודלו בעולם והגדול ביותר באירופה.
יהדות הונגריה היא מן הגדולות והמפוארות שבקהילות היהודים באירופה. היישוב היהודי רצוף בהונגריה מימי האימפריה הרומית. תחת שלטון האימפריה האוסטרו-הונגרית שגשגה הקהילה היהודית, וזכתה להתפתחות, להכרה ומתן זכויות, וכללה בעיקר יהודים אשכנזים, כולל מהגרים ממזרח אירופה, ומיעוט של מגורשי ספרד. בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה־20 אימצו חלקים נרחבים בקהילה היהודית את הזהות ההונגרית (עברו תהליך הונגריזציה). בזמן מלחמת העולם השנייה (1939 עד 1945) הייתה הונגריה בת ברית של גרמניה. ההונגרים לא החילו על היהודים מדיניות אנטישמית כמו בגרמניה, והגרמנים לא כפו את המדיניות האנטישמית שלהם על ממשלת הונגריה, ולכן במשך רוב המלחמה היו יהודי הונגריה מוגנים מרדיפות והשמדה. אולם בסוף המלחמה, משנת 1944 ואילך, הושמדה מרבית יהדות הונגריה. רוב היהודים, למעלה מ-400,000 איש, נשלחו לאושוויץ על ידי הגרמנים, ויהודים נוספים נספו במחנות ריכוז, במחנות עבודה, בצעדות המוות ובפרעות שערכו הפשיסטים ההונגרים, ובהם אנשי מפלגת צלב החץ. בסך הכול נספו כ-564,500 יהודים מתוך כ-725,000 שחיו בהונגריה לפני המלחמה. ניסיון הרואי שעשו אנשי היישוב העברי בארץ ישראל לסייע לאחיהם בהונגריה במשלוח צנחנים, נכשל, אך הביא למיתוס הגבורה של חנה סנש. בזמן השלטון הקומוניסטי נאסרו פעילות ציונית וחינוך יהודי, וקיומם של טקסים דתיים התקבל בעין צרה. אנשי הקהילה היהודית, אשר ניסתה להשתקם ממוראות השואה, היו נתונים לרדיפות ולגירושים.

ההערכות בדבר אוכלוסיית היהודים בהונגריה ב נעו בין 50 ל-120 אלף יהודים, רובם בבירה בודפשט.

 תרבות 
 המטבח ההונגרי 
ממוזער|200px|נקניקיות הונגריות מבשר חזיר בפסטיבל בבודפשט

המטבח ההונגרי כולל בין השאר את הגולאש (Gúlyásleves), מאפי בצק ובהם הנוקרלי (או נוקדלי) (Nokedli), שהם בצקניות קטנות שמוסיפים לגולאש, והנודלי, שהוא גרסה הונגרית לניוקי האיטלקי. קינוח נפוץ בהונגריה הוא הקורטוש (Kürtőskalács) העשוי מבצק שמרים וצורתו גליל חלול. נוסף על כך אחראי המטבח ההונגרי לפיתוחו של תבלין הפפריקה, מן התבלינים הפופולריים ביותר בעולם.

 קישורים חיצוניים 







 הערות שוליים 

*
קטגוריה:מדינות העולם
קטגוריה:מדינות אירופה
קטגוריה:מדינות ללא מוצא לים
קטגוריה:מדינות החברות במועצת אירופה
קטגוריה:מקומות שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מדינות החברות באיחוד האירופי
קטגוריה:מדינות החברות בנאט"ו
קטגוריה:מדינות וטריטוריות דוברות הונגרית