יורם טהרלב

ממוזער|250px|טהרלב ב-2014
ממוזער|250px|קברו של יורם טהרלב ושל רעייתו השנייה לינדה, בבית הקברות בקיבוץ יגור, יום לאחר הלווייתו של טהרלב
יוֹרָם טַהַרְלֵב (24 בינואר 1938 – 6 בינואר 2022) היה משורר, פזמונאי, עורך, עיתונאי, מחזאי, סופר, מתרגם וסטנדאפיסט ישראלי. נחשב לאחד המעצבים החשובים של הזהות והאתוס הישראליים.

במהלך הקריירה של טהרלב, אשר נמשכה קרוב ל-60 שנה, כתב קרוב ל-1,000 שירים, שבוצעו על ידי מיטב הזמרים והמבצעים בישראל.

ביוגרפיה
נולד וגדל בקיבוץ יגור ליפה ולסופר והמשורר חיים טהרלב. אביו זיהה את הכישרון של בנו וקנה לו מחברת מקושטת, בה כתב את שיריו הראשונים. השירים אבדו עם אירועי השבת השחורה בקיבוץ יגור.

יורם כילד ונער הושפע מגדולי השירה והזמר מביאליק ועד נתן אלתרמן וחיים חפר.

בעת שירותו הצבאי, שימש כתב בעיתון "במחנה גדנ"ע" ולאחר מכן שימש עורך עיתון זה ו"במחנה נח"ל". במשך שנים רבות עבד כעורך בהוצאה לאור של משרד הביטחון.

במאה ה-21 הרבה להופיע בפני קהל בסיפורים ובשירים מפרי עטו בלוויית זמרת, בתוכניות כמו "וטהר ליבנו" ו"קום והתהלך בארץ". בעת מגפת הקורונה המשיך טהרלב לפרסם סיפורים ושירים פרי עטו עם פן הומוריסטי, כדוגמה, פואמה לכנרת בשם "ממשלי הקורונה - הכנרת".

טהרלב תחזק אתר אינטרנט, בו ניתן לעיין במבחר גדול משיריו וספריו. בנוסף פורסמו בו מדריכים לכתיבת שירים, מקאמות, ועוד.

טהרלב נפטר בביתו לאחר מאבק במחלת הסרטן. למחרת נערך לו טקס אשכבה בתיאטרון הבימה, בו נשאו דברים, בין היתר, שר הביטחון בני גנץ ושר התרבות והספורט חילי טרופר. נקבר בבית העלמין בקיבוץ יגור. על מצבתו נכתב: "לשכב בצדך כרמל", ציטוט מתוך השיר "ההר הירוק תמיד".

 יצירתו 
טהרלב כתב מספר רב של שירים ופזמונים, רבים מהם לפסטיבלים ולתחרויות שונות, כולל לפסטיבלי הזמר ולאירוויזיון. לטהרלב רפרטואר מגוון, ובין שיריו אפשר למצוא שירי אהבה, שירי מולדת, שירי טבע, שירים תנכיים ושירים הומוריסטיים.

שמאל|ממוזער|250px|יואל משה סלומון עם כנפיים - פסל ברחוב חיים עוזר במרכז פתח תקווה, בעקבות השיר "הבלדה על יואל משה סלומון"
השיר "גבעת התחמושת" בלחנו של רוזנבלום השאיר את רישומו בזכות תיאורו האותנטי של הקרב על גבעת התחמושת במלחמת ששת הימים. "היֵה לי חבר היֵה לי אח" בלחנו של רוזנבלום הוא שיר על אחוות לוחמים והשיר "הבלדה על יואל משה סלומון" בלחנו של חנוך ובביצוע אריק איינשטיין, שמתחיל במילים "בבוקר לח בשנת תרל"ח", הוא תיאור אפיזודה בהיסטוריה של ארץ-ישראל (ייסוד פתח תקווה).

השיר "על כפיו יביא" בלחנו של רוזנבלום ובביצועה של רבקה זהר, נכתב על סמך מפגש עם נגר מובטל באחת משכונות העוני בארץ, היושב מיואש בבית מלאכתו השומם, וכולו כמיהה לבנות כיסא לאליהו הנביא שיבוא ויגאל אותו מצרותיו.

נחום היימן היה הראשון שהלחין משיריו, לאחר שטהרלב שלח אליו את מלות השיר "את ואני והרוח", וביקש שילחינו. השיר הוקלט על ידי צמד "הפרברים" בשנת 1964.

קשר מיוחד היה לטהרלב עם המלחין יאיר רוזנבלום, והם חתומים יחד על להיטים רבים. בין היתר, משירי הלהקות הצבאיות: "ישנן בנות", "היֵה לי חבר היֵה לי אח", "גבעת התחמושת", "אנשי הדממה", "את עיניך שא מזרחה" (לחן: אורי קריב), "שירו של צנחן", "אין כבר דרך חזרה", ועוד. שירים נוספים של טהרלב הולחנו על ידי גדולי מלחיני הזמר העברי, ביניהם נורית הירש, משה וילנסקי, סשה ארגוב, מוני אמריליו, אלונה טוראל, מתי כספי, שלום חנוך, שייקה פייקוב, דובי זלצר, יוחנן זראי, שמוליק קראוס, דפנה אילת, דרורה חבקין, בני נגרי, יגאל בשן, ואפי נצר.

רבים משיריו כתב טהרלב בהשראת חוויות נעוריו בקיבוץ יגור, בהם: "ההר הירוק תמיד" בלחנו של אמריליו שכתב על ילדותו אל מול הר הכרמל שלרגליו שוכן הקיבוץ, "ארבע אחר הצהריים" בלחנו של רוזנבלום המתאר את הווי החיים היומיומי בקיבוץ, "בפרדס ליד השוקת" בלחנה של הירש שכתב על המטעים בהם עבד ואליהם נהג ללכת להתבודד ו"צל ומי באר" בלחנו של לוי שער המבוסס על מאורע מ-1945, כשלקיבוץ יגור הובאו מעפילים ששוחררו ממחנה המעצר בעתלית, כדי שיסתתרו מפני הבריטים. עליהם הוא כתב "מי שסוכתו נופלת חרש יכנס בדלת, ועד עולם יוכל להישאר". "בשביל אל הבריכות" בלחנה של טוראל ובביצוע חוה אלברשטיין, בלדה על רקע נופי הקיבוץ שנכתבה אחרי מלחמת ששת הימים וכן "ההולכים אחרי השמש".

טהרלב כתב שירים רבים יחסית בגוף ראשון נקבה. חלקם היתוליים כמו "את מי אני אוהבת" ללחנו של ארגוב, ישנן בנות ללחנו של רוזנבלום ו"הוא לא כל כך חכם" ללחנה של אלונה טוראל, וחלקם רציניים כמו "חשמל בכפות ידיך", "המלח שלי", "הגביע", "אתה לי ארץ", "אם תשוב", "שתי אחיות" ועוד.

בין השירים הרבים שכתב ללהקות הצבאיות: השירים ההומוריסטיים "חסקה", "הוא לא כל כך חכם", "המלווה", "יידישע פיראטן" ו"אני מת" (לראות אותה הלילה), שירי מולדת כמו "מלאך מסולם יעקב", "עוד לא תמו כל פלאייך", "קום והתהלך בארץ", "אל הנח"ל", "נגן אקורדיון", "בן-גוריון". ללהקת גייסות השריון כתב את "להיות יהודי", "אם אשכחך ירושלים", "הרצל וכל האדונים הנכבדים" ו"דברי המשלחות", אותם הלחין יאיר רוזנבלום.

מספר שירים שלו הולחנו ובוצעו בסגנון פופ ורוק, כמו "אינך יכולה" ללהקת "החלונות הגבוהים" בלחנו של קראוס, "יעלה ויבוא" בלחנו של נגרי ובביצועו של גידי גוב ו"חשמל בכפות ידיך" בביצוע רותי נבון, אך בעיקר מזוהה כתיבתו של טהרלב עם סגנון אמצע הדרך ושירי ארץ ישראל.

בין המבצעים הנוספים שביצעו את שיריו ותרגומיו ניתן למנות את יהורם גאון ("בפרדס ליד השוקת" ללחנה של הירש, "לילה של פריחות" ללחנו של וילנסקי, "בואי נשוב אל הטנגו" ללחנו של פייקוב, "עץ האלון" ללחנו של אמריליו ועוד), חוה אלברשטיין ("את חרותי", "בשביל אל הבריכות", "עץ הכוכבים", "בלדה על סוס עם כתם על המצח", "נשים רוקדות"), ירדנה ארזי ("אתה לי ארץ" שנבחר כשיר האהוב ביותר בתחרות לכבוד חגיגות שנות ה-70 למדינה, "שהשמש תעבור עלי"), גשר הירקון ("הגביע"), "השלושרים" ("האוהבים את האביב"), צמד "הפרברים" ("את ואני והרוח", "החולמים אחר השמש", "ריח תפוח ואודם שני", "ציפורים נודדות"), צמד "הדודאים" ("לא נדע הלילה"), עדנה לב ("קרן שמש קרן זוהר", "שתי אחיות", "אם תשוב"), החמציצים ("שיר פרידה לקיץ", "את מה שרציתי"), אילנית ("בלליקה", "רק בינתיים"), בועז שרעבי ("לפעמים אני מרגיש שאני צריך כנפיים"), אילנה רובינא ("מים מתוך הבאר"), מתי כספי ("נח"), להקת מגפיים ("סתיו לבן"), "אתניקס" ("חסקה") ועוד.

טהרלב כתב גם שירי ילדים רבים, בהם שירים לפסטיבל שירי ילדים כמו "המשפחה שלי" בביצוע שלמה ניצן, "ברבאבא" ו"מר אפצ'י" בביצוע ציפי שביט, "לא נעצור" ו"שובי הרמוניקה" בביצוע ירדנה ארזי, "דונלד דק" בביצוע מייק בורשטיין, ו"מי המנטה מי המסטיק מי השוקולד" בביצוע שוקולד מנטה מסטיק. את השיר "הדרך אל הכפר" כתב לרבקה זהר על סמך סיפור חייה, מילדותה ועד שובה ארצה לאחר התנסות קשה עם סמים בארצות הברית. את השיר הלחינה נורית הירש לפסטיגל 1985 והוא זכה בביצועה של זהר במקום הראשון. שנה לאחר מכן כתבו טהרלב והירש לזהר את השיר "חלקת אלוהים", שאותו ביצעה בפסטיגל 1986 וזכתה פעם נוספת במקום הראשון. בין השירים הנוספים של טהרלב שבוצעו במסגרת הפסטיגל ניתן למנות את "הדגל שלי" (עדנה לב), "אבא'לה אמא'לה" (חנה לסלאו), "אבא אמא וארץ ישראל" (אילנה אביטל), "ממשה ועד מוחמד" (סמיר שוקרי) ועוד. עוד שירי ילדים ידועים שכתב: "בים בם בום" ("שני חברים יצאו לדרך"), "כולם הלכו לג'מבו", פתיחים לתוכניות טלוויזיה לילדים כמו "דלת הקסמים" ו"שכונת חיים" ועוד.
טהרלב כתב גם שירים בז'אנר הים תיכוני. לפסטיבל הזמר המזרחי בשנת 1975 כתב את "זמר בודד הוא הלב" (ידוע בשם "עוד יום יבוא") שביצעה לילית נגר ומאוחר יותר זוהר ארגוב. באותו פסטיבל שרה תיקי דיין את שירו "כשיבוא חמור לבן". אבנר גדסי ביצע מספר משיריו ובהם "עיניה קראו לי" ו"לוליטה".

 משפחתו 
בשנת 1963 הכיר טהרלב את המשוררת נורית זרחי, בהיותם סטודנטים בחוג לפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. באוגוסט 1963, הם נישאו. לאחר 12 שנות נישואים התגרשו. לשניים נולדו שתי בנות: הציירת רוני טהרלב והעיתונאית וחוקרת ההיסטוריה של הרפואה, ד"ר אראלה טהרלב בן שחר.

בשנת 1978 נישא ללינדה, עולה מארצות הברית ומורה לאנגלית, וב-2011 התאלמן ממנה. לזוג נולדו שני ילדים.

בשנת 2014 נישא לבתיה קינן, מי שהייתה דוברת בית הנשיא בימי עזר ויצמן.

נכדתו של טהרלב (מבתו הבכורה, רוני) היא הזמרת והיוצרת קמה ורדי.

טהרלב התגורר בקיבוץ יגור עד אמצע שנות השישים. במהלך השנים התגורר בפתח תקווה, בראשון לציון ובהרצליה. בשנותיו האחרונות התגורר בכיכר המדינה בתל אביב.

 ספריו 

 ספרים בעקבות חקר תולדות היישוב בארץ 
מלבד קובצי פזמונים וספרי יהדות, חקר טהרלב את הזמר העברי והוציא לאור ספרים הסוקרים את תולדותיו, ביניהם "שירו הביטו וראו" יחד עם ד"ר מרדכי נאור ו"איזו מדינה!", בו התאים שירים ישראליים ידועים לסיפורים וחוויות שונות שהתרחשו בחברה הישראלית בימי היישוב והמדינה (אותו הוציא לרגל חגיגות ה-60 לישראל). ספר השירה הראשון שלו "משק יגור טיוטה" מביא תמונות קצרצרות על ימי ילדותו, קובץ פזמונים שלו לנוער המתבגר הוא כינס בספר "הנשיקה הראשונה", שמלבד השירים, הכתובים בסגנון ההייקו היפני, המתאימים לקהל היעד, יש בו דפים מתוך ספרי לימוד במקצועות שונים שנלמדו בבית ספר תיכון. כמו כן הוציא את ספר הילדים "הדודה שלי מרחוב הנביאים" ועוד כשישים ספרי ילדים על נושאים שונים.

 ספרי יהדות 
חוקר הזמר אליהו הכהן טען כי "מבין היוצרים הישראלים החילוניים, יורם טהרלב הוא ללא ספק היוצר היהודי ביותר, גם בשיריו וגם בספריו". בתוך מכלול הנושאים היהודיים ניתן לכלול פזמונים תנ"כיים כמו "מלאך מסולם יעקב", "יעלה ויבוא", "נח", "משה משה", "קום לך אל נינוה" או השיר "על כפיו יביא". שירו "שהשמש תעבור עלי" הפך בפי הזמר אברהם פריד לשיר הנקרא "רק תפילה" והוא בין השירים החילונים הבודדים שהפכו ללהיט גם בקרב הציבור החרדי. לבקשת פריד, שינה טהרלב את הבית האחרון, משום שהוא עוסק באהבת גבר ואישה, ולכן אינו מתאים לקהל החרדי.

מדור בפני עצמו תופסים הספרים "היהודיים" של טהרלב, ביניהם ניתן למנות את הספרים:
 שמחת תורה - ליקוט מטורו השבועי שפורסם ב-ynet, הכולל פירושים משלו לכל פרשות השבוע. הטור השבועי החדשני זכה להצלחה מרובה, ולימים (2014) נדפס כספר.
 על ברכי אבות - פירוש על פרקי אבות
 שמע בני - מביא דבריהם של חכמי ישראל באלף השנים האחרונות על נושאי מוסר והתנהגות האדם.
 ואהבת - מביא את דברי החכמים בכל נושאי האהבה, החל באהבת אם לילדיה וכלה באהבת הזולת.
 וטהר ליבנו - בספר, המעוצב בצורה של דפי גמרא, מביא טהרלב פירושים משלו על ספר המוסר היהודי "שבט מוסר" מאת רבי אליהו הכהן האתמרי, שראה אור בשנת 1712. זוהי למעשה פרשנות הומוריסטית שלו על הספר שמצא באקראי בחנות ישנה, כתיבה שעוררה עליו את חמת הממסד החרדי, והוא הוזמן בעטיו למשפט בפני בד"ץ. טהר לב הופיע למשפט והתסשר על ידי בית הדין שהם לא מעוניינים לשמוע את דבריו ופסק הדין כבר מוכן ודרשו ממנו לשרוף את כל הספרים. המחבר כמובן לא עשה זאת.
 מצע אשה מצע טוב - פרפרזה על פסוק מספר משלי ובו כתוב בהומור סיפורן של תשע נשים נודעות בתנ"ך.
 בעקבות שלמה המלך - קריאה חדשה בספר משלי - יצא לאור לאחר מותו.

הוקרה
ממוזער|250px|בית משירו של יורם טהרלב "היה לי חבר היה לי אח" חקוק על סלע בדרך הנוף, הרי נפתלי
ממוזער|שמאל|250px|מצבת קברו של טהרלב ורעייתו לינדה על רקע הר הכרמל
 2008 - אות הוקרה על מפעל חיים לזמר עברי מטעם נשיא אוניברסיטת בר-אילן. הפרס הוענק לו במסגרת הכנס השנתי, "מי אני? שיר ישראלי!", הנערך על ידי המרכז לחקר המוזיקה העממית הישראלית באוניברסיטה. בנימוקי הזכייה צוין כי טהרלב הוא אחד היוצרים הפוריים ביותר בזמר העברי וכי הוא "תורם בעל משמעות לתרבות המתחדשת של שירי ארץ ישראל".
 2013 - אזרחות כבוד של הרצליה.
 2015 - פרס שרת התרבות והספורט לאמנים ותיקים ע"ש אריק איינשטיין.
 2016 - בפסטיבל חיפה להצגות ילדים ונוער זכתה ההצגה "הנשיקה הראשונה", המבוססת על ספרי שירי הנעורים של טהרלב, במקום הראשון בקטגוריית הנוער. כמו כן, קיבל טהרלב אות הוקרה במסגרת הפסטיבל מטעם תיאטרון חיפה.
 2018 - זכה יחד עם הסופרת אמונה אלון בפרס שר החינוך לתרבות יהודית.
 2021 - "יעלה ויבוא", אלבום מחווה ליצירתו של טהרלב. האלבום יצא כמיזם מוזיקלי תחת השם "צאן ברזל", שנועד להנציח ולכבד את יצירותיהם של גיבורי תרבות, משוררים ופזמונאים ישראלים, כאשר טהרלב הוא הראשון שבהם. מאחורי היוזמה עמדו "ארומה מיוזיק" (מיכל וייס אוחיון ובני מנשה) ו"קשת 12", בניהולו האומנותי של קובי בן עטר.
 2022 - אות "גיבור תרבות" מטעם תיאטרון הבימה.

 הנצחה 
ב-14 בינואר 2022 התקיים בתיאטרון הבימה אירוע מחווה רב משתתפים ליורם טהרלב. האירוע, שהתקיים 250px|ממוזער|שמאל|לוחית זיכרון ליורם טהרלב בתל אביבבתום ימי השבעה, הפך לאירוע לזכרו, ובו גם הוענקה למשפחתו של טהרלב תעודת גיבור התרבות של התיאטרון הלאומי.
 2022 - בשנת 2022 החלה רשות הטבע והגנים בפרויקט חדש, בו הציבו בנקודות תצפית שונות באתרי הרשות 16 ספסלים, בשילוב מילותיו של טהרלב לקריאה וליצירת שיח.
 בסוף שנת 2022 הוקמה חטיבת הביניים הראשונה ״יורם טהרלב״ על שמו בכפר סבא. בשנת 2023 החלה בהרצליה הקמתו של בית ספר יסודי על שמו.
 במסגרת המיזם של עיריית תל אביב להנצחה אנשי רוח ואמנים תושבי העיר, הוצבה לוחית זיכרון ליד ביתו בשנותיו האחרונות ברחוב ה' באייר 42 בתל אביב.
 באור יהודה נקראה כיכר על שמו, ובסוף שנת 2022 נקרא ברמת גן רחוב על שמו.
 שיריו חקוקים על סלעים במקומות רבים בארץ, בהם על דרך הנוף, כיכר החמישה בפתח תקווה, ליד מעיינות בהרי ירושלים ועוד.

ארכיונו מופקד במכון גנזים - ארכיון הסופרות והסופרים בישראל, אשר בבית אריאלה בתל אביב.

דיסקוגרפיה
 קום והתהלך בארץ (2005)
 אין כבר דרך חזרה, 4 תקליטורים (2008)

ראו גם
 שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
 יורם טהרלב, הצבעוני, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 227–228, הוצאת כרמל, 2017

קישורים חיצוניים







על יצירתו ומקורות השראה

 אלי אשד, הפזמונים של יורם טהרלב
 "בבוקר לח בשנת תרל"ח - המלחמות על הבלדה על יואל משה סלומון", אלי אשד, 19 בנובמבר 2008


 זיוה שמיר, על "הבלדה על משה יואל סלומון" מאת יורם טהרלב, אתר מב"ע, יואר 2023
  אבשלום קור, באופן מילולי: הפריצה למחנה עתלית, קיבוץ יגור וקיבוץ גלויות, גלי צה"ל, 4 בפברואר 2025
  אבשלום קור, באופן מילולי: ברור כמו הכרמל, גלי צה"ל, 10 ביולי 2025
ראיונות

  יורם טהרלב בהנחיית אירוע זמר, באתר יוטיוב
 איך שיר נולד? מפגש עם יורם טהרלב בערוץ האקדמי מיסודה של אוניברסיטת חיפה

 יורם טהרלב ב"ציפורי לילה מתגעגעות", גלי צה"ל, 30 באוקטובר 2011


 , חלק א'
 , חלק ב'


  יורם טהרלב, הפרויקט של מפעל הפיס לתיעוד יוצרים במוזיקה הישראלית עם יואב קוטנר, דצמבר 2016





 גאולה אבן-סער - "שיחה אישית" (פרק 9): יורם טהרלב, באתר כאן 11, 11 ביוני 2019

 עמוס נבו, פסוקי השטן של יורם טהרלב, ידיעות אחרונות, 7 ימים, 26.4.91, עמ' 44–46
 עמוס נבו, ממציא שירים בהליכה, ידיעות אחרונות, 7 ימים, 13.12.96, עמ' 46–47, 50

עם מותו









 משפטים שהפכו לחלק מן התרבות הישראלית מתוך שיריו של יורם טהרלב, באתר האקדמיה ללשון העברית, 6 בינואר 2022

  אבשלום קור, באופן מילולי: על יורם טהרלב ליום פטירתו, גלי צה"ל, 2 בפברואר 2025

הערות שוליים

קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים כותבי עברית
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:משפחת זרחי
קטגוריה:יגור: אישים
קטגוריה:יגור: מוזיקאים
קטגוריה:עובדי משרד הביטחון
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:סגל במחנה נח"ל
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:סטנדאפיסטים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס אריק איינשטיין: זמר עברי
קטגוריה:זוכי פרס שר החינוך לתרבות יהודית
קטגוריה:משפחת טהרלב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:אמני ספוקן וורד ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים ביגור
קטגוריה:אנשי הקיבוץ: אמנים
קטגוריה:אישים ממוצא יהודי-ליטאי
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022