באבא סאלי

רבי ישראל אבוחצירא (כינוייו; באבא סאלי וכן יש"א ברכה, א' בתשרי ראש השנה ה'תר"ן, 26 בספטמבר 1889 – ד' בשבט ה'תשמ"ד, 8 בינואר 1984) היה רב ואב בית דין מחוז תאפילאלת, ראש ישיבה ומקובל מרוקאי-ישראלי. נודע בציבור כמחולל ניסים, ורבים נהרו אליו לקבלת עצות וברכות. מוכר בכינוי "באבא סאלי" (במקור: צאלי).

ביוגרפיה
תקופת ריסאני
הבאבא סאלי נולד בעיר ריסאני שבמחוז תאפילאלת במרוקו. משפחת אבוחצירא נודעה כשושלת רבנים, מקובלים ובעלי מופתים. אביו היה הרב מסעוד אבוחצירא, בכורו של הרב יעקב אבוחצירא, בעל ה'אביר יעקב', ואמו הייתה מרת עיישה בן חמו. אחיו היו הרבנים דוד ויצחק אביחצירא, המכונה "באבא חאקי".

בהגיעו למצוות נשא את רחמה, בת אחות אביו, שנפטרה כעבור שנתיים בעת לידת בתם, שלא שרדה. בגיל 16 נשא את פריחה לבית אמסלם. בי"ב באייר ה'תרס"ח (1908) נפטר אביו, רבי מסעוד, והבן הבכור רבי דוד מילא את מקומו. פחות משנה לאחר מכן חילק רבי דוד את סמכויותיו, והבאבא סאלי התמנה בגיל 18 לראש הישיבה בריסאני.

הוא למד שחיטה, מילה וכתיבת סת"ם. מגיל צעיר היה לומד בתענית דיבור במשך עשרים שעות ויותר ביממה, והנהיג עצמו בסיגופים. הוא נהג לצום תענית רצופה, יום ולילה, ממוצאי שבת עד כניסת השבת הבאה. הוא הרבה בטבילות, וכשהיו המים קופאים, היה יורד לטבול תוך כדי שבירת הקרח. כמו כן, במשך חמישים שנה הנהיג נדר שלא לאכול בשר.

בשנת ה'תר"פ (1919) התנהלו קרבות בין התושבים המקומיים בריסאני לבין הכובשים הצרפתיים באזור. התושבים חשדו שבני משפחת אבוחצירא שיתפו פעולה עם הכוחות הצרפתיים, וביום שבת, י"ד בכסלו תר"פ (6 בדצמבר 1919), הוצא רבי דוד להורג בידי מנהיג מקומי בירי תותח. מקרה זה השפיע עמוקות על בני המשפחה בכלל ועל הבאבא סאלי בפרט.

נסיעותיו לארץ ישראל והמשך פעילותו במרוקו
לאחר מות רבי דוד בשנת ה'תר"פ (1919), ברחו הבאבא סאלי ואחיו, רבי יצחק אבוחצירא, לעיירה בודניב, ושם הקימו מחדש את ישיבתם. באותו זמן התמנה הבאבא סאלי לרב של מחוז תאפילאלת.

בשנת ה'תרפ"ב (1922) נסע לארץ ישראל ולמד בישיבת המקובלים בית אל, אך לאחר זמן מה חזר לבודניב בהוראת רבו, ראש ישיבת תפילאלת, הרב משה תורג'מן. בשנת ה'תרצ"ג (1933) נסע שוב לארץ ישראל, התגורר בביתו של הרב יוסף שלוש  בעיר העתיקה בירושלים ולמד בחברותא עם רבי עזרא עטייה בישיבת פורת יוסף, עד שחזר שוב לבודניב בהוראת רבו. בתקופה זו בבודניב נשא לאישה את מרים אמסלם. בשנת ה'ת"ש (1939) נקרא לכהן כאב"ד בארפוד הסמוכה לריסאני.

בשנת ה'תשי"א (1951) עלה עם נשותיו וילדיו לישראל. הם גרו בשכונת בקעה בירושלים, אך כעבור כמה שנים עברו לצרפת ומשם לתוניסיה ולמרוקו. יש אומרים שעזב את ישראל בעקבות הפצרות שיקבל על עצמו את משרת הראשון לציון במקומו של הרב עוזיאל שנפטר אז. בפעם אחרת רצה לעזוב את הארץ ולעבור להתגורר בסמיכות למקום מגוריו של הרבי מליובאוויטש, מכיוון שלא אהב את המצב הרוחני בישראל. כאשר כתב על כך לרבי – הוא ענה לו שבארץ הוא מעין מלך, ולמלך אסור לעזוב את עמו; מה גם שעליו לדאוג לחינוך הדור הצעיר בארץ.

בסביבות שנת 1954 נשא לאשה את סימי, בת יעקב בן-שמחון.

עלייתו לארץ ישראל
ב-א' בטבת התשכ"ה (6 בדצמבר 1964) חזר לישראל עם משפחתו וגר ביבנה בקרבת חתנו, רבי אברהם אבוחצירא. לאחר מכן גר באשקלון. בשנת ה'תש"ל (1970) עבר לגור בנתיבות ושם גר עד פטירתו.

הוא נודע בישראל כמלומד בניסים וכבעל מופתים ורבים נהרו אליו כדי לזכות בברכה או לכוס מים או ערק שהתברכה על ידו. אין עדות ידועה לכך שכתב קמעות, אך בחצרו הסתופפו רבנים ומקובלים אשר כתבו קמעות. האהבה וההערצה אליו בלטו במיוחד בקרב יוצאי יהדות מרוקו. היה לו יחס חם לתנועת החסידות, ובשנת ה'תשמ"א (1981) חתם על כרוז תמיכה באגודת ישראל. בשנותיו האחרונות הידרדרה בריאותו והוא נאלץ להתיר את נדרו שלא לאכול בשר.

רבי ישראל אבוחצירא נפטר בנתיבות בבוקר ד' בשבט ה'תשמ"ד (8 בינואר 1984) ונטמן באותו יום בבית העלמין העירוני בלוויה המונית. נקראו רחובות על שמו בערים ירושלים, בני ברק, ביתר עילית ועוד. כן נקראו על שמו בתי כנסת, ושכונת הבאבא סאלי בנתיבות.

 כתביו 
בימי חייו של הבאבא סאלי, לא התפרסמו כתבים בשמו מלבד כמה פיוטים בודדים שחיבר. המפורסם מבין הפיוטים שכתב הוא "יודו לך רעיוני - אל מבטן יוצרי".

יש הטוענים כי למעשה כתב כתבים רבים, אך אלו נלקחו ונעלמו.הרב ברוך אביחצירא, הקדמה לספר אהבת ישראל, מכון אביר יעקב תשנ"ח, עמ' 8; וכן כתוב ב'הסכמה' של הרב מרדכי אליהו לספר. לדברי בנו, רבי ברוך אבוחצירא, בשנת תשנ"ח רכש כתב יד של חיבור מוקדם ולא מוכר של אביו. הרב ברוך הוציא לאור את כתב היד לצד דרשות וחידושים ששמעו תלמידי הבאבא סאלי מפיו, בספר בשם "אהבת ישראל". רק צילום של חלק מזערי מכתב היד מופיע בפתיחת הספר. הספר זכה למכתב ברכה והסכמה מאת הראשון לציון הרב מרדכי אליהו. הוא מכיל פירושים על הפסוק "ואהבת לרעך כמוך", וכיצד נרמזים בו קכ"ז ממצוות התורה. לטענת נכדו הרב משה אליהו אביחצירא, כוונת המחבר הייתה להמשיך ולרמז על כל תרי"ג המצוות, אך לא ברור מדבריו האם כתב היד שעמד לרשותם היה חלקי או שמא בפועל לא נכתב עוד.

קבר הבאבא סאלי
שמאל|ממוזער|250px|קבר הבאבא סאלי
קבר הבאבא סאלי נמצא בנתיבות. עליו בניין גדול, וסביבו פארק בצורת חמסה. סביב הקבר התפתחה תעשיית מופתים וסגולות. ביום השנה לפטירתו (ד' בשבט) מתקיימת בקבר הילולה המונית, המושכת רבבות מבקרים, בהם רבנים, אישי ציבור ופוליטיקאים. מדי שנה פוקדים את הקבר כרבע מיליון איש.

תלמידיו
 הרב יחייא שניאור - רב שכונת מוסררה
 הרב יוסף אבוחצירא - דיין בפאס ורבה של יבנה
 הרב אליהו אבוחצירא - רבה של נצרת עילית
 הרב אברהם אבוחצירא - רבה של יבנה לוד
 הרב מכלוף לסרי (אלעסרי) - שו"ב ומקובל בבית שאן
 הרב ישראל אליזרע - רבה של אשדוד
 הרב יהודה שטרית - רבה של עפולה
 הרב שמעון דיין - דיין בקזבלנקה ורבה של כפר יונה
 הרב מרדכי אליהו - הראשון לציון והרב הראשי לישראל
 הרב יורם אברג'ל

 נשותיו וצאצאיו 
הבאבא סאלי היה פוליגמי והיו לו, במהלך חלק מחייו, שלוש נשים באותו העת:

 רחמה 
אשתו הראשונה, רחמה, בת אחות אביו, נפטרה כשנתיים לאחר נישואיהם בעת לידת בתם, שגם כן לא שרדה.

 פרחה 
אשתו השנייה, פרחה לבית אמסלם (1889–1972), ילדה לו תשעה ילדים, אך רק שלושה מהם הגיעו לבגרות:
 רבי מאיר אבוחצירא (1917–1983) שאותו ראה כממשיך דרכו, נפטר בחייו.
 רוחמה (1919–2010), (מחצ'י). נישאה לבן דודה, הרב אברהם אבוחצירא, שהיה רב הערים יבנה ורמלה.
 שרה (1927–2025). נישאה לרב יעקב תורג'מן (נפטר ב-28 בדצמבר 1990). בניהם הם הרב יחיאל תורג'מן, ראש מוסדות "נר ישראל", והרב משה תורג'מן, ראש מוסדות "זרחה השמש ליעקב" בנתניה.

 מרים 
אשתו השלישית, מרים (1922–1985), בת רבי אליהו אמסלם מאלג'יר, נישאה לו בתקופת שהותו בבודניב, בנוסף לאשתו השנייה. היא נהרגה בתאונת דרכים לאחר מותו. נולדו להם ארבעה ילדים:
 אביגיל. נישאה לרב דוד בוסו.
 רבי ברוך אבוחצירא (1941–), המכונה "באבא ברוך". הקים לאחר פטירת אביו מוסדות בנתיבות להנצחתו.
 פנינה. נישאה לרב דוד יהודיוף.
 עליזה (1948–2022). נישאה לרב אריה יהודה הראל.

 סימי 
אשתו הרביעית, סימי (ילידת 1938), נישאה לו בסביבות שנת 1954 בעודה בת 15 והוא 65, בנוסף לפרחה ומרים. נולדו להם שני ילדים:
 מסעוד, על שם אביו של הבאבא סאלי, נפטר בגיל שבעה חודשים. 
 אסתר (1956–2018). נישאה לרב ישר אדרעי, שליח חב"ד ומנהל מוסדות חב"ד "בית ישראל" בנתיבות.

אחרי מות הבאבא סאלי התגלע סכסוך משפטי בין סימי לבין ברוך אבוחצירא, בנה של מרים, בנוגע לירושת הבאבא סאלי ודמי מזונות. בשנת 1990 נחתם ביניהם הסכם לפיו סימי אבוחצירא תעזוב את בית המשפחה תמורת סכום גבוה שברוך אבוחצירא חויב לשלם לה. מאז ההסכם השניים מסוכסכים. 

 ראו גם 
 קהילת יהודי תאפילאלת

לקריאה נוספת
 הרב דוד יהודיוף (חתנו), הסבא קדישא, א-ב, נתיבות תשמ"ה-תשמ"ז
 הנ"ל, ישראל סבא, הליכותיו והנהגותיו, ירושלים תשס"ט
 הרב אריה יהודה הראל (חתנו), מאור ישראל, ירושלים תשמ"ה
 הרב אליהו אלפסי, כתב וערך ח.צ. בארי, בבא סאלי רבינו הקדוש : קדושתו, תורתו הנהגותיו ומופתיו של... רבי ישראל אבוחצירא, שני כרכים, תשמ"ד, תשנ"ח.
 אוהבם של ישראל, בהוצאת דרכי הוראה לרבנים, תשע"ה
 מאירים את העולם - רבני משפחת אבוחצירא, מכון אור לישרים, ירושלים תשפ"א
הרב ד"ר דורון דנינו, 'בחינת תרומתו של בבא סאלי לעיצוב דמותן של החברה, התרבות והפוליטיקה הישראלית הנוכחית', בתוך: מחקרי מערב ומזרח: אסופת מחקרים מוגשת לפרופ' הרב משה עמאר, בעריכת: משה בר-אשר, שמעון שרביט ואלימלך וסטרייך, המכללה האקדמית אשקלון ומרכז דהאן, תשע"ט-2018, עמ' 373–384

קישורים חיצוניים


 שיעור על הבאבא סאלי "אישים ביהדות", ערוץ הידברות
 הרב מרדכי אליהו מספר על הבאבא סאלי באתר ישיבה






ביאורים

הערות שוליים

קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים
קטגוריה:ראשי ישיבה מרוקאים
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
באבא סאלי
קטגוריה:ארפוד: רבנים
קטגוריה:נתיבות: רבנים
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אישים שהונצחו על מדליות ישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:אישים הקבורים בנתיבות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1889
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984