נעמי שמר

נעמי שמר (13 ביולי 1930, י"ז בתמוז ה'תר"ץ – 26 ביוני 2004, ז' בתמוז ה'תשס"ד) הייתה משוררת, מוזיקאית, מתרגמת, מלחינה ופזמונאית ישראלית. כלת פרס ישראל לזמר עברי לשנת תשמ"ג (1983). שמר כתבה שירים רבים, בהם שנעשו לנכסי צאן ברזל במורשת הישראלית, כמו "ירושלים של זהב", "חורשת האקליפטוס", "לו יהי", "על כל אלה", ״שלומית בונה סוכה״ ו"שירת העשבים". נחשבת בעיני רבים ל"משוררת הלאומית".

 ביוגרפיה 
ממוזער|נעמי שמר בגיל 17 עם משפחתה. בשורה מאחור מימין לשמאל: האם רבקה, נעמי, האב מאיר, האחות רותיק. מלפנים עומד האח יענקל'ה.
ממוזער|בית ילדותה של נעמי שמר על הגבעה בקבוצת כנרת. הבית היה אחד משלושת הבתים הראשונים שנבנו ואוכלסו בשנת 1929
ממוזער|נעמי שמר בהופעה, 1967
ממוזער|לוחית זיכרון על ביתה של נעמי שמר ברח' אופנהיימר 14 בתל אביב
שמר נולדה, גדלה והתחנכה בקבוצת כנרת בשם נעמי ספיר. הוריה, מאיר ספיר (ספירוב), ממייסדי הקבוצה, ורבקה, בתם של חנה ויונה שפרירי. כבר בגיל שש, בעידודה של אמה החלה שמר לנגן בפסנתר שקיבלה המשפחה מנדבן אמריקני בשנת 1935, בהיותה בת חמש, נסעו נעמי ואמה לביקור משפחתי בווילנה, שם פגשה את דודתה ברטה, האחות היחידה של אביה, את בתה למקה, ואת משפחתן. דודתה ומשפחתה נספו כולם בשואה.

במלחמת העצמאות הייתה שמר אחראית על הקשר של הקיבוץ בקרבות. עם שוך הקרבות ובהיותה לאחר לימודי התיכון ביקשה לדחות את שירותה הצבאי ולצאת ללימודי מוזיקה בתל אביב. בקשתה נתקלה בהתנגדותם של חלק מחברי הקבוצה שטענו שהמשק זקוק לידיים עובדות. לבסוף קיבלה את האישור בזכות תמיכת שרה מאירוב, ששכלה אותה שנה את בנה גור במלחמה. מאירוב עמדה באספה וקראה "מה אתם רוצים מהילדה? אתם לא רואים שזה הייעוד שלה?!". מכתב תמיכה שכתבה לה אמה, רבקה, באותם ימים, היה לשיר בידי בנה אריאל הורביץ, עשרות שנים אחר כך.

היא למדה תחילה בקונסרבטוריון הישראלי בתל אביב ובהמשך באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.
בין מוריה היו פאול בן-חיים, פרנק פלג, אבל ארליך, אילונה וינצה-קראוס ויוסף טל. כששבה לקבוצה לאחר לימודיה באקדמיה, לימדה את ילדי הקיבוץ ריתמיקה, וכך נולדו שיריה הראשונים, כגון "הדואר בא היום" ו"אחינו הקטן" (יפה ירקוני הקליטה אותם לאחר מספר שנים באלבומה "שירים מכנרת" על אחיה יענקל'ה).

בשנת 1951, לאחר דחייה של כ-4 שנים, התגייסה לצה"ל. היא לא הסתגלה לאתגר הפיזי וכדבריה הייתה "החיילת הכי גרועה בצה"ל". בעקבות כך הועברה לצוות הווי ושירתה בפיקוד הנח"ל כפסנתרנית.
ב-1953 פגשה את השחקן גדעון שמר, בעת שעבדו במשותף על עצרת של חטיבת בני איחוד הקבוצות והקיבוצים בנצר סרני. לפי גרסה אחרת הם הכירו במהלך העלייה לקרקע של היאחזות הנח"ל נחל עוז. ב-1954 הם נישאו, ולהם בת.

תחילת הקריירה כפזמונאית
לאחר שחרורה כתבה שירים לתיאטרון. היא שיתפה פעולה עם המלחין יוחנן זראי במחזמר "פשיטה בכפר" (מאוחר יותר נודע בשם "חמש-חמש"), שבו כתבה מילים ללחניו תחת שם העט ש. כרמל. על השיר "שיירת הרוכבים" חתמה בשם אליפז.נעמי שמר בשיחה עם רבקה מיכאלי. לחם האוהבים - חלק א'. התוכנית שודרה בקול ישראל בחג שבועות 1991.

דקה 38:05 עם פזמוניה המוכרים יותר מן המחזמר נמנים "סמוך על התרנגול", "רב האור והתכלת" ו"שיר הבר". לאחר מכן כתבה פזמונים ל"העיקר ובת האיכר" של תיאטרון האהל.

כשהזמין אותה חיים טופול לכתוב לתוכנית הראשונה של להקת "בצל ירוק", החלה להלחין את מילותיה. השיר הראשון במתכונת זו היה "משירי זמר נודד" (הידוע יותר כ"הדרך ארוכה היא ורבה") שנכתב בשנת 1957, זכה להצלחה רבה ונחשב ללהיטה הראשון. גם שירה "נועה", שהעידה כי כתבה אותו על עצמה, נכלל במופע זה. להצגה "דבר אל הקיר" שהועלתה בתיאטרון הסמבטיון ב-1958 כתבה והלחינה את השיר "הלילה הולך בשדרות", שאותו שר בהצגה שמעון ישראלי.

שירים שכתבה בקצב מהיר ללהקות הצבאיות זכו כמעט כולם להצלחה מיידית, כמו "חמסינים במשלט", "הכול בגלל מסמר" (על פי שיר אנגלי נושן) ועוד רבים אחרים. באותה תקופה כתבה לצמד הדודאים את "כיבוי אורות" ו"שיירת הרוכבים", שאותו בחרה לפרסם תחת שם העט "אליפז". את השיר הלחין שמעון ישראלי. כמו כן כתבה את "עיר לבנה" ששר הזמר לוליק בסרט קצר על תל אביב. גם את מילות השיר "הבו לנו זמר" מ-1957 שהלחין מרדכי אולרי-נוז'יק כתבה תחת שם העט אליפז.

בשנת 1958 כתבה את "הופה היי" עבור תוכנית צבאית בקול ישראל. שנתיים לאחר מכן זכה הפזמון בפרס ראשון בתחרות באיטליה. בשנת 1960 כתבה את "בשדה תלתן" ללהקת פיקוד הצפון. באותה שנה כתבה גם את השירים "ליל אמש", שהתפרסם בביצועו של שייקה לוי, ו"שיר השוק", עבור ההצגה "עשרת הצדיקים". שיר זה התפרסם כעבור שנה בביצוע להקת התרנגולים.
בסוף שנת 1960 יצאה לסיבוב הופעות בארצות הברית שנמשך תשעה חודשים. ב-1962 כתבה את השיר "אחרי השקיעה בשדה" למקהלת גברי השריון. אחר כך חיברה ללהקת הנח"ל את "מחר", "מטריה בשניים", "מחבואים" ("חפש אותי") ועוד. באותה שנה נפרדה מבעלה (השניים התגרשו רשמית ב-1968).

בשנת 1963 כתבה את "חורשת האקליפטוס" למחזמר "כיצד שוברים חמסין", שהועלה לציון סיום המחזור הראשון של בית הספר היסודי בקבוצת כנרת. באותה שנה הלחינה את שירה של רחל המשוררת "כנרת" ("שם הרי גולן"), עבור להקת פיקוד המרכז.

בשנת 1964 כתבה לתוכניתה הראשונה של שלישיית גשר הירקון, "אהבה ראשונה", את "אהבת פועלי הבניין", "סרנדה לך", "איילת אהבים", ו"לילה בחוף אכזיב", ששולב גם בסרט "דליה והמלחים" שבו השתתפה השלישייה. באותה שנה יצאה לפריז עם בתה. שם כתבה שירים ששיקפו השפעות שאנסונייריות בולטות, כמו "העיר באפור" (שנכתב עבור שלישיית גשר הירקון), וכתבה נוסח עברי לשירים צרפתיים כמו "אילו ציפורים" (של ז'אן פייר קאלבה וז'אן ברוסול), "שלגיה" (גי ביאר) ו"אין אהבות שמחות" (ז'ורז' ברסנס), שאת חלקם הגדול ביצע יוסי בנאי.

לאחר שובה לישראל פנה אליה ב-1966 המפיק אשר חבקין והציע לה להקים רביעיית בנות.
שמר הקימה את "האחיות שמר" שכללה את דינה גולן, דליה אורן, אמנה גולדשטיין ורותי ביקל.
בתיה שטראוס שימשה כמנהלת מוזיקלית. התוכנית שהעלתה הרביעייה כללה את "בגני" ("בגני נטעתיך"), "זמר" ("לך ועליך") ו"שירו של אבא", אך הרביעייה נכשלה כלכלית והתפרקה.

"ירושלים של זהב"

אחד מרגעי השיא בקריירה המוזיקלית של שמר היה בשנת 1967, כאשר כתבה את השיר "ירושלים של זהב". השיר נולד כאשר החליט טדי קולק, ראש עיריית ירושלים, להזמין שיר מיוחד על ירושלים לכבוד פסטיבל הזמר שנערך אותה שנה בבנייני האומה, שלא במסגרת תחרות השירים עצמה.
השיר זכה להצלחה רבה בפסטיבל, וזכורה שירת הקהל ברטט את השיר. לביצוע השיר נבחרה זמרת צעירה ואלמונית בשם שולי נתן, ששמר בחרה בה, בעצת בתה ללי, משום שקול הסופרן הצלול שלה מצא חן בעיניה.

שלושה שבועות לאחר הופעת הבכורה של השיר בפסטיבל, פרצה מלחמת ששת הימים, שבעקבותיה אוחדה ירושלים בשלטון ישראל, שמר הוסיפה לשיר בית חדש בו הנגידה את המצב לפני ואחרי המלחמה. לעומת "איכה יבשו בורות המים" ו"ואין פוקד את הר הבית" הכריז הבית החדש "חזרנו אל בורות המים" ו"שופר קורא בהר הבית". בחודשים שאחרי המלחמה ובשנים שבין המלחמות קנה לו השיר שם והפך למעין המנון-משנה, שהיו אף שקראו להפכו להמנון הלאומי החדש.

מאז "ירושלים של זהב" הפכה שמר בעיני רבים - אף כי לא בעיני עצמה - ל"פזמונאית לאומית" ואף ל"משוררת הלאומית" האמונה על שיקוף הלכי הרוח בישראל וניסוחם בפזמוניה.

במאי 2005 פרסם העיתון "הארץ" כי שמר הודתה במכתב לגיל אלדמע, כי שמעה שיר עם בסקי ישן (השיר "Pello Joxepe", ששמעה בביצועו של פאקו איבנז), והושפעה ממנו באופן לא מודע בכתיבת הלחן ל"ירושלים של זהב". בימי חייה הכחישה שמר את הטענות על פלגיאט. שמר עצמה תיארה את חדירת הלחן הבסקי לשיר כ"תאונה מצערת", ואמרה שגרמה לה עוגמת נפש כה רבה, עד שאפשר שהביאה למחלתה. חוקר הזמר העברי, אליהו הכהן, אינו רואה כל בעיה של פלגיאט בלחן של "ירושלים של זהב", אלא רק השפעה המקובלת בשירה, ועל תגובתה של שמר אמר:

כלומר שההתבטאות במכתב הייתה לדעתו בעיקר מתוך מצוקה רגשית.

נעמי שמר ביצעה אף היא את השיר, ומאוחר יותר הקליטו אותו זמרים רבים אחרים, בהם עפרה חזה, יפה ירקוני, רן אלירן ועוד. על פי נתוני אקו"ם, לשיר מעל ל-300 גרסאות שונות. הוא תורגם לשפות רבות, בהן אספרנטו. הביצועים הידועים של השיר בשפות זרות: יפה ירקוני (ספרדית), דוד עשת (יידיש) ועוד. השיר גם נהיה לשיר ילדים בביצועה של אסנת פז בתקליט "ארץ ישראל שלי". הסרט "רשימת שינדלר" הסתיים בגרסתו המקורית עם ביצוע מקהלה לשיר.

ממלחמת ששת הימים ועד מלחמת יום הכיפורים
ממוזער|חורשת האקליפטוס על-שם נעמי שמר, ליד קיבוץ כנרת
ממוזער|נעמי שמר בירושלים, 1967
בראשית שנת 1968 פרסמה את ספרה הראשון "כל השירים", שכלל 42 משיריה. רק שמונה מהם התפרסמו קודם במסגרות אחרות.
באותה עת הוזמנה לארצות הברית לקבל תואר כבוד על "ירושלים של זהב" מטעם ארגון הנשים של ישיבה יוניברסיטי. הטקס נערך בתחילת מרץ 1968 במסגרת ארוחת ערב חגיגית במלון "וולדורף-אסטוריה" במנהטן, ובעקבותיו יצאה לסיור הופעות בן מספר שבועות בערים החשובות של ארצות הברית וקנדה. בכל קהילה יהודית שבה ביקרה ערכה הופעה בת שעה משיריה וליוותה את עצמה בפסנתר.

בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים המשיכה שמר לכתוב שירים ובהם "אנחנו שנינו מאותו הכפר", "בהיאחזות הנח"ל בסיני", ארבעה אחים, "לשיר זה כמו להיות ירדן", "שבחי מעוז" ו"בארץ להד"ם".

בתוכניתה של להקת הנח"ל "הנחלאים באים" שעלתה ב-1967 נכלל השיר "ואלס להגנת הצומח". שמר כתבה את השיר במקור לרביעיית "האחיות שמר", אך להקת הנח"ל הייתה הראשונה להקליט אותו.

בעקבות ביקור בהיאחזות נח"ל בסיני ב-1968 כתבה שמר את השיר "בהיאחזות הנח"ל בסיני" ללהקת הנח"ל. השיר בוצע על ידי מירי אלוני בתוכניתה של הלהקה "בהיאחזות הנח"ל בסיני" שעלתה באותה שנה. ב-1969 הקליטה להקת פיקוד המרכז את שירה של שמר "אנחנו שנינו מאותו הכפר", שאותו כתבה שלוש שנים קודם לכן. באותה שנה הלחינה שמר ללהקת השלושרים את שירו של נתן אלתרמן "פגישה לאין קץ".
בשנת 1969 נישאה לעורך הדין מרדכי הורוביץ ובשנת 1970 נולד בנם, אריאל הורוביץ, מלחין ומבצע בזכות עצמו.

לתוכניתה של להקת חיל הים "שירת הים" שעלתה ב-1971 הלחינה את שירו של אלתרמן "על אם הדרך". סולנית השיר הייתה חיה ארד. לתוכנית היחיד של חוה אלברשטיין שעלתה באותה שנה כתבה שמר את השיר "שיר סיום", על פי לחן של מאנוס חג'ידאקיס. בחנוכה של אותה שנה ביקרה שמר במוצב בסיני, ובעקבות ביקור זה כתבה ללהקת פיקוד הדרום את השיר "שבחי מעוז", שתחילתו מבוססת על הפיוט "מעוז צור".

בשנת 1972 יצאה "חבורת בימות" בערב משירי שמר, שכלל את המיטב שבשיריה בתקופה שאחרי מלחמת ששת הימים. נוסף לשירים המוכרים כלל המופע גם שירים שחשפו פן מוכר פחות של שמר, עם שירים כמו "מר נרקיס" העוסק ברווק כרוני, "שיר ערש למקרים מיוחדים" שהוא שיר ערש לבתם של הורים גרושים, "אנשים יפים" העוסק במיופייפי החברה הגבוהה, ו"המכשפות" על עיתונות רכילאית. בערב נכללו גם השירים "ארבעים" ("יצאתי תמיד עם יותר צעירים... ולבשתי ביקיני אחרי גיל עשרים") ו"אני מגדלת בעל" ("וכשאומר שאני גידלתי בעל, הם ישלחו אותי ישר לגן עדן"). שמר נמנעה מלכלול את שני האחרונים בלקטי הפזמונים הרבים שהוציאה במהלך השנים. בין הלהיטים הגדולים ממופע זה היו "לשיר זה כמו להיות ירדן" ו"בארץ להד"ם", שניהם בביצועה של מירי אלוני.

בחלק האמנותי של פסטיבל הזמר והפזמון באותה שנה הופיעה שלישיית הגשש החיוור עם שירה של שמר "יש לי חג". שיר נוסף של שמר שהתפרסם באותה שנה הוא תרגומה לשירו של ז'אק ברל "אהבה בת עשרים", בביצועו של יוסי בנאי.

זמן קצר לפני מלחמת יום הכיפורים כתבה שמר את "לו יהי". במקור נכתב השיר כנוסח עברי לשירם של הביטלס "Let it be" (ניתן לראות זאת בשיר "לו יהי לו יהי / אנא לו יהי / כל שנבקש לו יהי"), אך כשהציגה את השיר לזמרת חוה אלברשטיין, אמר לה בעלה, מרדכי הורביץ, שחזר אז משירות מילואים, "אני לא אתן לך לבזבז את השיר על מנגינה של זרים, זו מלחמה יהודית ותכתבי לה מנגינה יהודית". נעמי שמר הצמידה לחן חדש למילים, והשיר הפך לאחד מסמלי המלחמה, במיוחד בביצועה של שלישיית הגשש החיוור, וכן בביצועה של חוה אלברשטיין, אשר הוציאה אלבום בו היה השיר שיר הנושא. השיר זכה לעוד ביצועים רבים.

 מאמצע שנות ה־70 עד שנות ה־80 
בשנות ה־70 שמר הלחינה שירים של משוררים רבים כמו נתן אלתרמן ("פגישה לאין קץ", "ספני שלמה המלך", "על אם הדרך", "האם השלישית"), שאול טשרניחובסקי ("הוי ארצי מולדתי", "בעלייתי שם יפתי", "אומרים ישנה ארץ"), חיים נחמן ביאליק ("קומי צאי"), אברהם שלונסקי ("בתכול השמיים") ועוד. היא תרגמה משיריו של איציק מאנגר ("על הדרך עץ עומד"), וביססה שירים הנשענים על כתבים מהמקורות ("שירת העשבים" על פי רבי נחמן מברסלב, "עקדת יצחק" מתוך ספר בראשית).

לאלבומו של יהורם גאון "אהבה ים תיכונית" מ־1973 הלחינה את שירו של חיים נחמן ביאליק "קומי צאי".

ב־1974 הוציאה שמר אלבום מיוחד של שירי ילדים, שגם הוא הניב מספר להיטים גדולים כמו "אלף בית" ו"שלומית בונה סוכה". רוב שירי התקליט בוצעו לראשונה במופע לילדים שהעלתה שמר יחד עם עודד תאומי. את השיר "שלומית בונה סוכה" ביצעו במקור אילנה רובינא וצמד הדודאים שלוש שנים קודם לכן. באותה שנה הקליט יוסי בנאי את לחנה לשיר "ספירת מלאי", עבור תוכנית היחיד שלו "פרצוף של צועני".

בין השנים 1973 עד 1974 השתתפה שמר בתוכנית שנקראה "נעמי שמר וידידיה מרחוב האוניברסיטה" ששודרה בטלוויזיה החינוכית.

ב־1976 כתבה שמר את השירים למחזה מסעות בנימין השלישי. כמה מהשירים זכו לפופולריות רבה, בהם "פירות חמישה עשר" ("שלג על עירי"), "סימן שעוד לא הגענו" ו"שירת העשבים". ל"חגיגת הזמר העברי" שנערכה אותה שנה כתבה את השיר "החגיגה נגמרת", שאותו ביצעה להקת הכל עובר חביבי. כמו כן התפרסם באותה שנה שירה "בכל שנה בסתיו גיורא", בביצועה של רוחמה רז. שמר כתבה את השיר לזכרו של גיורא שוהם, שנהרג במלחמת יום הכיפורים.

ב־1976 הקליט יהורם גאון את שירה "עוד לא אהבתי די", שהפך ללהיט גדול באותה שנה. השיר נכתב עבור תוכנית טלוויזיה משיריה של שמר, ומאוחר יותר נכלל באלבומו של גאון "עוד לא אהבתי די" שיצא באותה שנה. נעמי שמר סיפרה בריאיון עיתונאי שאת השיר כתבה כשחלתה וחשבה שכבר לא תקום ממיטתה, וכתגובה מתמרדת חרזה: "עוד יש הרבה דברים שרציתי לעשות...". לתוכנית רדיו משיריו של המשורר שאול טשרניחובסקי ששודרה באותה שנה הלחינה שמר את שירו של טשרניחובסקי "הוי ארצי מולדתי". את השיר ביצעה בתוכנית להקת שוקולד מנטה מסטיק, ומאוחר יותר הקליטו אותו אמנים רבים נוספים.

בשנים 1977–1979 פרסמה שמר טור אישי בדבר בשם "שבשבת".

ב־1978 כתבה את השיר "חבלי משיח", שאותו ביצעה בעצמה בתוכנית טלוויזיה שהנחתה ביום העצמאות תשל"ח. ב-1979 הקליטה נורית גלרון את שירה של שמר "עצוב למות באמצע התמוז". השיר נכלל מאוחר יותר באלבומה "סימפתיה", שיצא כעבור שלוש שנים. לתוכנית טלוויזיה שהוקדשה לרבקה מיכאלי ב-1980 כתבה את השיר "אין לי רגע דל", שהפך לאחד משיריה המוכרים ביותר של מיכאלי. לתוכנית הטלוויזיה "ימי תשרי" מאותה שנה כתבה את השיר "על כל אלה", שאותו שר יוסי בנאי. בנאי ביצע את השיר גם בתוכנית היחיד שלו "אני וסימון ומואיז הקטן". עוד באותה שנה הלחינה את השיר "אסיף" למילים של איתמר פרת, עבור להקת "בצל ירוק 80".

ב־1979 כתבה את המוזיקה לסרט "פרשת וינשל" של אברהם הפנר. באותה שנה כתבה את השיר אורחים לקיץ ("אצלנו בחצר") לחלק האמנותי של תחרות הזמר לילדים השירוויזיון. את השיר ביצעה שלישיית הגשש החייור בליווי ילדי השגרירים הזרים.

ב־1981 הוציאה את אלבומה "על הדבש ועל העוקץ" שהיה לרב מכר וכלל את השירים "אנשים טובים", "על כל אלה" ששם האלבום הוא מילותיו הראשונות, ושירו של שאול טשרניחובסקי "אומרים ישנה ארץ", שהלחינה שמר לתוכנית הטלוויזיה "ימי כסלו" מאותה שנה. עבור סרט הטלוויזיה "אל בורות המים" מאותה שנה כתבה והקליטה שמר את השיר "אל בורות המים".
ממוזער|חתני פרס ישראל, ביום העצמאות ה-35 למדינה בשנת 1983. יושבים למטה, מימין לשמאל- חיים חפר, נעמי שמר ומשה וילנסקי.

בינואר 1983 זכתה ב"פרס ז'בוטינסקי לספרות ולמחקר", בטקס שנערך במוזיאון תל אביב.

באותה שנה קיבלה שמר את פרס ישראל לזמר עברי. ועדת השופטים כתבה: "פרס ישראל לזמר עברי מוענק לנעמי שמר על שיריה, אשר מטבעם מזדמרים בפי כל בזכות איכותם השירית והמוזיקלית, בזכות המיזוג המופלא בין המילה והלחן ובזכות הביטוי הניתן בהם לרחשי לב של העם". בנוסף הוענק לה תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית וממכון ויצמן ותואר אזרח כבוד של תל אביב.

בשיריה מסוף שנות ה-70 ואילך ניכרת נוכחות הולכת וגוברת של תכנים יהודיים ומסורתיים. אלו היו קיימים גם בשירים מוקדמים יותר, כמו "שירו של אבא" ("יבנה המקדש") ו"לא אמות כי אחיה", אך הפכו מודגשים יותר ויותר בשירים כמו "שירת העשבים", או "אל בורות המים". לצדם, בלטו בתקופה זו שירים אלגיים (כמו "בכל שנה בסתיו, גיורא") ושירי-המנון בנוסח "עוד לא אהבתי די".

בין אמצע שנות ה־70 לאמצע שנות ה־80 הלך וגבר הניכור בין הימין הישראלי והשמאל הישראלי, על רקע מלחמת יום הכיפורים, המהפך של 1977, הסכם השלום בין ישראל למצרים שכלל את פינוי סיני, מלחמת לבנון הראשונה ופרוץ האינתיפאדה. שיריה של שמר נותרו פופולריים במשך רוב התקופה הזו. באמצע שנות ה-80 הציבור החל לזהות אותה עם הימין (ראו סעיף זיהויה הפוליטי), "הילת הממלכתיות" הוסרה ממנה ואישי ציבור ואמנים שונים הדירו אותה וביקרו אותה בחריפות.

מאמצע שנות השמונים, הצלחותיה המסחריות של שמר פחתו. לאלבומו של יהורם גאון "סימני דרך" מ־1982 כתבה שמר את שיר הנושא. לאלבומו "אמצע הדרך" מ־1984 כתבה את השיר "לא תנצחו אותי". למופע "הכל לא עובר חביבי" של להקת הכל עובר חביבי מאותה שנה כתבה את השיר "האורח". באותה שנה כתבה לשלישיית הגשש החיוור את השיר הלאה שבוצע לראשונה בערב התרמה מיוחד למען האגודה למען החייל, השירותרום.

ב־1985 יצא האלבום "אדמה" של עופרה חזה. האלבום, שבמקור תוכנן לכלול שירים שכולם פרי שיתוף פעולה בין חזה ושמר, כלל לבסוף רק שיר אחד של שמר - "התחדשות". שאר השירים היו של יוצרים ותיקים אחרים. עוד באותה שנה כתבה את השיר "תלבשי לבן" עבור אלבומם המשותף של הדודאים והפרברים.

לאלבומו של יהורם גאון "אלף נשיקות" שיצא ב־1986 כתבה והלחינה את השירים "דיוקן אמי" ו"כמו חצב". באותה שנה התפרסם שירה "כד הקמח" בביצוע להקת פיקוד הצפון.

ב־1987 הקליט משה בקר את האלבום "חפצים אישיים", שהורכב כולו משיריה. כמה משירי האלבום, כמו מה שלומך אחות, "גג" ו"תות" זכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו השונות, אך מכירת האלבום נכשלה באופן יחסי. שמר נטתה לייחס את כישלונו לזיהויה עם הימין הפוליטי בישראל, אך ייתכן שלכישלון תרמה גם מידה של מאומצות בלחנים וביצועיו התיאטרליים יתר על המידה של בקר. בשנת 1988 כתבה את השיר "אור" לשושנה דמארי. השיר, שנכלל באלבומה של דמארי בשם זה, זכה להצלחה עצומה, תרם להחזרת דמארי לאור הזרקורים והפך לריקוד עם פופולרי.

ב־1988 העביר מתי כספי לשמר שתי מנגינות וביקש משמר לכתוב להם מילים. שמר כתבה לשני השירים מילים בהשראת מגילת שיר השירים. האחד, "על ראש שמחתי". והשני הוא "שׁוּבִי הַשּׁוּלַמִּית".

 מאמצע שנות ה-90 ואילך 
בשנת 1991, עקב שמועה לפיה שמר חולה במחלה קשה, נערך לכבודה ערב מחווה בערוץ הראשון בהפקת דליה גוטמן בשם "הדרן לנעמי שמר". ששודר בערב חג השבועות של 1991. מאוחר יותר הסתבר שמחלתה של שמר לא הייתה חמורה כפי שנחשב והחשש ממותה היה מוקדם מדי. ערב מחווה נוסף לכבודה נערך בפסטיבל ישראל של שנת 1998, בניהולו האמנותי של עדי רנרט ובהשתתפותם של אמנים רבים נוספים.

בין השירים הבולטים שהוציאה בשנות התשעים נמנים "הכל פתוח" שכתב לכבודה של הכנרת ב-1993, ושמו נובע מפתיחת סכר דגניה. והשיר "אני גיטרה", שנכתב לכבוד תוכנית טלוויזיה שהוקדשה לבני אמדורסקי שהיה בשלבים מתקדמים של מחלת הסרטן. באותה שנה השתתפה שמר לצד מיקי קם, משה בקר, חיים צינוביץ ורינת גבאי בקלטת הווידאו לילדים "אצלנו בפסנתר", שהתבססה על שיריה. בקלטת זו בוצע לראשונה השיר "הכל פתוח" שביצעו שלושת משתתפי הקלטת מיקי קם, חיים צינוביץ ורינת גבאי. שנה לאחר מכן הוקלט השיר בגרסה ים-תיכונית על ידי לאה לופטין ועופר לוי והפך ללהיט. שמר הצטערה שההקלטה נעשתה בלא ידיעתה, מאחר שעופר לוי טעה מעט בתווים ובמילים (שר "זוהרת" במקום "סוערת").

ב-1995, בעקבות רצח ראש הממשלה יצחק רבין, תרגמה נעמי שמר את השיר "הו רב חובל" - שירו של המשורר האמריקאי וולט ויטמן "Oh Captain, My Captain" שנכתב לאחר הירצחו של אברהם לינקולן, ולזכרו, מאה ושלושים שנה לפני כן. נעמי שמר חשה שהמילים מתאימות לבטא את כאבה וכאב העם בתקופה שלאחר הרצח. היא תרגמה את השיר לעברית, הלחינה אותו, והוא בוצע לראשונה בפי הזמרת מיטל טרבלסי ביום השנה לרצח רבין.

שמר לא הסתפקה בכתיבה והלחנה, ולכל אורך הקריירה שלה הופיעה גם כזמרת. אף שלא התבלטה בקולה וביצועיה היו לרוב טובים פחות משל מבצעיה, היה חשוב לשמר להימצא במגע עם קהלה ולזכות באהבתו.
משנת 2000 ועד מחלתה, הופיעה במופע משיריה בשם "אלף שירים ושיר", בעיבודיו, נגינתו וניהולו המוזיקלי של רמי הראל.
את המופע הנחה יחד איתה היוזם-עורך ומלווה דודו אלהרר, ובו גם שרה וניגנה רונית רולנד. למופע זה כתבה את השירים "המעיל", "פלוגת יסמין", "המנגן" ו"אקטואליה".

זמן קצר לפני פטירתה, פנתה שמר אל המבצעת דורית ראובני ובישרה לה כי בידה שיר חדש שנקרא "אילן", לזכרו של אילן רמון. דורית ראובני הספיקה להיפגש עימה ואף שכנעה את שמר לנסות ולנגן את השיר למרות היותה חולה מאוד. שמר נענתה וראובני הקליטה את הביצוע לשירה האחרון של שמר, ובוצע בביצוע בכורה במופע המחווה לשמר בשלושים לפטירתה בפארק הירקון.

פטירתה והנצחתה
ממוזער|ארבעה קברים צמודים בבית הקברות כנרת: מרדכי הורוביץ (בעלה השני של נעמי שמר), נעמי שמר, מאיר ורבקה ספיר (הוריה של נעמי)
ממוזער|הנצחה לנעמי שמר בגן האקליפטוס ברמת אפעל
ממוזער|שלט הנצחה במצפור נעמי שמר בעין פוריה
לקראת סוף שנות ה-70 סבלה שמר ממחלת הסוכרת וסיבוכיה ואיבדה הרבה ממשקלה, מה שעורר אצל רבים חשש לחייה. לאחר עשרים שנה התגלתה בגופה מחלת הסרטן שהביאה למותה בליל 26 ביוני 2004, ז' בתמוז ה'תשס"ד. שנים לפני מותה כתבה שמר את השיר "עצוב למות באמצע התמוז", לפני ניתוח שהייתה צריכה לעבור:

נעמי שמר נטמנה בבית הקברות כנרת, הסמוך לקבוצת כנרת שבה נולדה, לצד הוריה, מאיר ורבקה ספיר. על פי בקשתה, שר המוזיקאי דודו אלהרר על קברה ארבעה שירים פרי עטה: "כנרת" ("שם הרי גולן" למילות רחל המשוררת), "חורשת האקליפטוס", "לשיר זה כמו להיות ירדן" ו"נועה".

אחרי מותה הפכו קברה של נעמי שמר והבית שבו גרה לאתר עלייה לרגל לישראלים שרצו לחלוק כבוד לאשה שגילמה בשיריה ופזמוניה את "ארץ ישראל היפה".

לאחר פטירתה, פורסמו מספר שירים ששמר עצמה טרם הספיקה לפרסם. אריאל זילבר הקליט את "הכריש" לאלבומו "אנבל" ורוחמה רז הקליטה את השיר "ערבי נחל" שיר עממי אנגלי ששמר תרגמה את מילותיו כשש שנים לפני כן (הפרברים הקליטו אותו לראשונה לאלבומם 'מוזיקה') ורז הקליטה אותו לאלבומה 'פיסת שמיים'.

בשנת 2020 שירה של שמר "פרידה" הולחן לראשונה על ידי רמי קלינשטיין ויצא לאור בדואט בביצוע רמי קלינשטיין וטל סונדק במסגרת אלבומו של סונדק "שירתם".

לאחר מותה נקראו על שמה רחובות במספר ערים, ובהן קריית מוצקין, הרצליה, חולון, בת ים, קריית אונו, רעננה, מזכרת בתיה, גן יבנה, גבעת שמואל, באר יעקב, קריית ביאליק, כפר סבא ובאר שבע, וכן בתי ספר יסודיים. כמו כן נקראת על שמה מנהרת הר הצופים בירושלים.
בשנת 2005 הנפיקה החברה הממשלתית למטבעות ומדליות מטבעות בכסף וזהב עם דיוקנה.

ב-22 במאי 2009 הנפיק דאר ישראל סדרה של 12 בולי דאר על "מוזיקה ישראלית"; בסדרה זו הוקדש בול לזכרה של נעמי שמר שעליו מופיע דיוקנה. האמנית מירי ניסטור סופר עיצבה את הבול. על השובל, כיתוב מתוך הלהיט שחיברה והלחינה שמר : "ירושלים של זהב ושל נחושת ושל אור"

בשנת 2010 מסרה משפחתה של שמר את ארכיונה ועזבונה האמנותי לספרייה הלאומית, אשר התחייבה להנגיש אותו לחוקרים ולאלו שיגלו בו עניין.

בשנת 2012 שודר בערוץ הראשון הסרט "הרוח, החושך, המים" של הבמאי יהלי גת שעקב אחרי יצירתה של שמר לאורך השנים ועל השפעתה על החברה והתרבות בישראל.

בשנת 2017 עלה בתיאטרון הבימה המחזמר "סימני דרך", אותו כתבו אורן יעקובי וגיורא יהלום, ובביומו של משה קפטן, המספר את סיפורה של שמר מאז שהייתה נערה ועד שנותיה האחרונות.

בשנת 2021 נחנך בפארק הלאומי ברמת-גן "שביל נעמי שמר", ובו תחנות מוזיקליות והסברים על השירים.

ביוני 2021 הושלם עיבוד והפקת השיר החדש שכתב יאיר לפיד בשם "הגבירה מול האגם" שנכתב על סיפור חייה של נעמי שמר לרגל יום הולדתה ה-90. השיר הולחן על ידי קובי אשרת ובוצע בידי מיקי גבריאלוב ויגאל בשן.

שנה לאחר מכן, ביוני 2022, הקליטו חברי "זהו זה!" (גידי גוב, דב גליקמן, מוני מושונוב ואבי קושניר) את "נעמי, אלא מי", שיר געגועים לשמר שכתב והלחין קובי לוריא במלאת 18 שנים לפטירתה.

חיים אישיים
ממוזער| מרדכי הורוביץ, אריאל הורוביץ ונעמי שמר, 1976
בשנת 1954 נישאה לשחקן גדעון שמר, וב-1956 נולדה בתם הללי (ללי) שמר (לימים אשתו של דור הררי ואימו של אמנון הררי). ב-1962 השניים נפרדו וב-1968 התגרשו.

בפברואר 1969 נישאה בשנית, לעורך הדין מרדכי הורוביץ. ב-1970 נולד בנם, המוזיקאי, אריאל הורוביץ.

זיהויה הפוליטי
ממוזער|חורשת האקליפטוס על-שם נעמי שמר, ליד קיבוץ כנרת
שמר זוהתה במהלך השנים עם עמדות המקורבות לימין הפוליטי בישראל, במיוחד אחרי נישואיה למרדכי הורוביץ, שעמדותיו היו דומות.

היו שמתחו ביקורת על "ירושלים של זהב" בגלל 'היעדרם' של הערבים שישבו בירושלים המזרחית מן השיר ("כיכר השוק ריקה", "אין יורד אל ים המלח"). שמר הגיבה על כך לימים: .

באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 הביעה הזדהות עם אנשי "גוש אמונים". באותן שנים חיברה את "איש מוזר" שאותו הקריאה באחת העליות של "גוש אמונים" לסבסטיה, ו"פרנואיד" שהביעו תמיכה באנשי גוש אמונים. בשיר "הכריש", שנכתב ב-1975 על רקע חתימת הסכם הביניים בין ישראל למצרים 1975, מתארת שמר מפגש בין כריש לבין סרדין. הסרדין רוצה לכרות שלום בכל מחיר, אולם הכריש מתעלם. בסופו של דבר, מכריז הסרדין ("דיפלומט מזהיר") כי "תמורת שלום גדול-גדול, אני מוכן לתת הכול." והכריש מחסל אותו: "אמר שלום - חשף שיניו - והסרדין טָרוֹף טורַף". שירים אלו עוררו דיון ציבורי ומופיעים בספר שירים של שמר, אולם לא זכו להשמעות רבות ברשתות הרדיו וספגו ביקורת משמאל, שגם טענה כנגד הרמה המוזיקלית של השירים. ביולי 1976 פרסמה בדבר תגובה למבקריה ובה כתבה: . בנוסף, הגתה את שם היישוב שא-נור, לאור בקשת המתיישבים שעלו לקרקע.

שמר הביעה תמיכה במתיישבי חבל ימית והתנועה לעצירת הנסיגה מסיני ושירה "על כל אלה", הכולל את השורה "אל נא תעקור נטוע" הפך לסמל המאבק, אף על פי שנכתב במקור כשיר עידוד פרטי לאחותה רות נוסבאום לאחר שהתאלמנה. ישנה טענה האומרת, כי בשורות לא מוכרות של שיר זה שצונזרו מאוחר יותר ניכר שמראשיתו היה מכוון להיות כנגד הנסיגה מסיני. לאחר פינוי ימית, משנוכחה לדעת שלא היה בידה להשפיע, החליטה שלא להתערב עוד בסוגיות ציבוריות.

 יצירותיה 
ממוזער|מצפור נעמי שמר בעין פוריה הצופה לנופי ילדותה

אלבומים
אמנים שהוציאו אלבום שלם משירי נעמי שמר

אוספים

תרגומי שירים
נעמי שמר תרגמה 56 שירים לעברית, להלן הפרטים:

 שם השיר בעברית  שם השיר בלועזית  מבצע מקורי בעברית  אלבום מקורי אדון ומלך  My Lord And Master  מיכל פרס  המלך ואני, 1966 אהבה בת עשרים  La Chanson Des Vieux Amants  יוסי בנאי  פרצוף של צועני, 1972 איזה בוקר יפה  Oh What A Beautiful Morning  מרדכי בן שחר  איילת אהבים  Ο ταχυδρόμος πέθανε  שלישיית גשר הירקון  אהבה ראשונה, 1964 איך את נראית  Tu Te Laisses Aller  יוסי בנאי  חכמים בלילה, 1968 אילו ציפורים  Si Tous Les Oiseaux  להקת הנח"ל  הנחלא"ים באים, 1967 אין אהבות שמחות  Il N'y A Pas D'amour Heureux  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 אין בגני שקדיה  Here There And Everywhere  צוות הווי פיקוד מרכז  אישה על החוף  Tora Pou Pas Stin Xenitia  הפרברים  מוזיקה, 1989 אל תלכי מכאן  Ne Me Quitte Pas  יוסי בנאי  אם נדע לאהוב, 1984 אקרא שלום  Hello Young Lovers  רבקה רז  המלך ואני, 1966 אשרוק לי שיר עליז  I Whistle A Happy Tune  רבקה רז  המלך ואני, 1966 בחלום  I Have Dreamed  דני בן ישראל ומיכל פרס  המלך ואני, 1966 בצל ובאופל  We Kiss In A Shadow  דני בן ישראל ומיכל פרס  המלך ואני, 1966 ברברה  Barbara  חיים טופול  טופול בשירי מלחמה, 1967 דבר מה נפלא כל כך  Something Wonderful  עפרה דירון  המלך ואני, 1966 דולי  Berceuse Op.56 No.1 Dolly Suite  נורית גלרון וסימפונט רעננה  קלאסי, 1995הו, מה נאה הוא הבוקרOh, What a Beautiful Mornin הו רב חובל  Oh Captain My Captain  מיטל טרבלסי  נשאר לי שיר, 1998 הזקנים  Les Vieux  יוסי בנאי  הכל חינם  Le Quidam  שלישיית התאומים  רבותי פצצה, 1969 המלך ואני  the King And I  רבקה רז  המלך ואני, 1966 הנישואין  Matrimony  תיקי דיין  פגישה מחודשת, 1973 הנרקוד  Shall We Dance  רבקה רז ואריק לביא  המלך ואני, 1966 הצוואה  Testament  יוסי בנאי  הגורילה, 1969 חידתיות  A Puzzlement  אריק לביא  המלך ואני, 1966 כל הדרך חזרה  Sur Le Chemin Du Retour  הדודאים  נעמי שמר האוסף השלם, 2002 כל חיי  Sur Ma Vie  שלישיית התאומים  הערב יוצאים, 1966 לא אבקש את ידך  La Non Demande En Mariage  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 לאיש חסדי  Chanson Pour L'auvergnat  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 לא לא לא  I Should Have Known Better  האחיות שמר  להתוודע  Getting To Know You  רבקה רז  המלך ואני, 1966 למבדה על החוף  Llorando Se Fue  הדודאים  זה לא אותו הבית, 1990 מארגו  Brave Margot  יוסי בנאי  מאזן האהבות, 1966 מדוע לי  Manoula Mou  יהורם גאון  שלכם לשעה קלה 1972 מה שיהיה יהיה  Que Sera, Sera (Whatever Will Be, Will Be)  נעמי שמר  מוזיקה  Cuando Estoy Triste  הפרברים  מוזיקה, 1989 משל סיאמי  Song Of The King  רבקה רז ואריק לביא  המלך ואני, 1966 נעשיתי כזה קטן  Je Me Suis Fait Tout Petit  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 נשים נשים  Les Femmes  יוסי בנאי  מאזן האהבות, 1976 סוזאן  Suzanne  חנן יובל  חנן יובל, 1974 סיפור אהבתי לכם  Ma Plus Belle Histoire D'amour  אורה זיטנר  על הדרך עץ עומד  אויפֿן וועג שטייט אַ בוים  צילה דגן  נעמי שמר אסיף כחול, 1998 עלי שלכת  Feuilles Mortes משה בקר  סולו, 2006 עלמה חיוורת  Une Rose Rouge  הדודאים  דבר אלי בפרחים, 1962 פרח בדמות פרה  Une Jolie Fleur  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 קולך מן הסופה  Blowin' In The Wind  נעמי שמר  אל בורות המים, 1982 שוב כמו אתמול  Comme Hier  יוסי בנאי  אין אהבות שמחות, 1974 שירם של האוהבים הזקנים  Chanson Des Vieux Amants  יוסי בנאי  שיר סיום  Dedication  חוה אלברשטיין  בתוכנית יחיד, 1971 שיר ערבי נחל  Willow Song  הפרברים  מוזיקה, 1989 שיר פורח  Happy Days Are Here Again  מקהלת ילדים  שלא נהיה ברברים  Western People Funny  עפרה דירון ונשות המלך ואני  המלך ואני, 1966 שלג בצפת  In Der Schweiz  נורה משולם  נעמי שמר ההיסטוריה מזמרת, 1987 שלגיה  Les Souliers  שלישיית התאומים  הערב יוצאים, 1966 שפחה שפחה  Shall I Tell You What I Think Of You  רבקה רז  המלך ואני, 1966 מטריות שרבורג  Parapluies De Cherbourg  נעמי שמר 

ספרים
 נעמי שמר - כל השירים, 1967
 הספר השני של נעמי שמר, 1975
 נעמי שמר - ספר גימל, 1982
 נעמי שמר - יש לי חבר - שירים (כולל קלטת שמע), 1986
 נעמי שמר - ספר ארבע, 1995
 נעמי שמר - קצה המזלג, 1999
 נעמי שמר - סימני דרך - 121 שירים נבחרים (כולל תקליטור), 2003
 נעמי שמר - הכל פתוח - כל שירי הילדים, 2006

שירים שנכתבו על נעמי שמר
 שיר לנעמי - סמיר שוקרי וישראל דיין, 2002
 שירייך נעמי - יעל אולשר, 2004
 כל מי שאת - אריאל הורוביץ, 2006
 המכתב של רבקה לנעמי- אריאל הורביץ, 2013(המכתב עצמו 1964)

לקריאה נוספת
 אברהם זיגמן, מדרש נעמי - המקורות היהודים בשירתה של נעמי שמר, (ציורים: רות צרפתי), הוצאת יד בן צבי, 2009
 משה גרנות, הנערה מכנרת - פרקים מחייה של נעמי שמר, הוצאת דני ספרים, 2009
 מוטי זעירא, על הדבש ועל העוקץ: נעמי שמר, סיפור חיים, כתר ספרים, 2017.

מבחר מאמרים על יצירתה:
 על שירתה של נעמי שמר, לשוננו לעם, תשס"ז.
 תמר סוברן, שירי נעמי שמר – קווי היכר סגנוניים, לשוננו לעם, כרך נו, חוברת ג (תשס"ז), עמ' 131–148, באתר האקדמיה ללשון העברית
 רחל אוסטרובסקי, "זר פרחי שדה עם קוץ אחד או שניים": על שירי הזמר של נעמי שמר, לשוננו לעם, כרך נו חוברת ג (תשס"ז), עמ' 107–117, באתר האקדמיה ללשון העברית
טליה הורביץ, "מסע בעקבות נעמי שמר והתנ"ך", שאנן, י', תשס"ה-2005
דן מירון, "זמירות מארץ להד"ם: מקומה של נעמי שמר בחיינו", איגרא 1, 1987. נדפס גם בספרו הספרייה העיוורת - פרוזה מעורבת 1980–2005, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005, עמ' 282–319
שולה איתן, "'וזה שלא ידע לשאול', הערות לשיר 'ארבעה אחים' לנעמי שמר", ספרות ילדים, תשמ"ג - 1983
דן אלמגור, "איך נולד השיר 'ירושלים של זהב'", הדאר, 75, ז',תשנ"ו-1996
נתן גרינבוים, "'ירושלים של זהב' כשיר-קודש", מים מדליו, תשנ"ג 1993

קישורים חיצוניים

 כתבי נעמי שמר בפרויקט בן יהודה.



 נעמי שמר באסופת "מלחיני משוררים ישראלים" בעריכת דודו אלהרר, האתר של נילי דגן
 שלושה פריטים מארכיון נעמי שמר, סרטון באתר החינוך של הספרייה הלאומית

 יוטיוב, נעמי שמר וילדים בביצוע "אלף בית"
מידע ביוגרפי:
 אתר נעמי שמר באתר הספרייה הלאומית

 נעמי שמר, באתר היו ימים
  וידאופדיה - נעמי שמר ביוטיוב
 נתן שחר, 
 לקט שירי נעמי שמר באתר הספרייה הלאומית




כתבות:

 ישי העצני, הזאת נעמי? - פרידה מהמשוררת הלאומית, באתר כתב העת "תכלת" (מתוך גיליון 18, סתיו תשס"ה 2004)



 דני גוטוויין, 'החלוציות הבורגנית': תרבות פופולרית והאתוס של 'מעמד הביניים המימסדי' — שירי נעמי שמר, 1967-1956, באתר כתב העת "ישראל" (מתוך גיליון 20, אביב תשע"ב 2012)





 נעמי שמר 1930-2004 - עמוד כתבות מיוחד באתר ynet
 נעמי שמר מתייחסת לביקורת של עמוס עוז על שירה "ירושלים של זהב", מתוך ערוץ היוטיוב
  אריאל הורוביץ, פלגיאט במוזיקה, הרצאה של בנה של נעמי שמר אודות שירה, "ירושלים של זהב"

 חוצה ישראל - יורם יובל ומוטי זעירא משוחחים על נעמי שמר, החינוכית, 25 בדצמבר 2017
  גיבור תרבות: תוכנית רדיו המוקדשת לנעמי שמר, בהגשת ד"ר דן ערב, ד"ר דוד גורביץ' ויונתן גת
 מוטי קירשנבאום, אל בורות המים, YouTube, ארכיון כאן תאגיד השידור הציבורי





 16px|קטע קול|קישור= אבשלום קור, באופן מילולי במלחמה: הכנרת וסירה לבנה לראש השנה, גלי צה"ל, 1.10.24

 הערות שוליים 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אזרחי כבוד של תל אביב-יפו
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כנרת
קטגוריה:בוגרות האקדמיה למוסיקה ומחול בירושלים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:זוכי פרס ז'בוטינסקי
קטגוריה:זוכות פרס ישראל לזמר עברי
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לזמר עברי
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:חינוך באמצעות מוזיקה
קטגוריה:מלחינות יהודיות
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:נשים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:פזמונאיות ישראליות
קטגוריה:פזמונאים-מתרגמים עבריים
קטגוריה:אנשי הקיבוץ: אמנים
קטגוריה:קבוצת כנרת: אישים
קטגוריה:קבוצת כנרת: מוזיקאים
קטגוריה:משפחת הררי-ורבה-שמר
קטגוריה:מקבלות תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראליות שנפטרו מסרטן
קטגוריה:רמת אביב: אישים
קטגוריה:זוכי פרס עקביהו
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2004
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004