שעלת

שעלת (באנגלית: Pertussis או Whooping Cough) היא מחלה זיהומית חריפה ומידבקת ביותר של דרכי הנשימה, ומהווה אתגר משמעותי לבריאות הציבור ברחבי העולם. המחלה נגרמת על ידי החיידק Bordetella pertussis, המוגדר כחיידק גראם-שלילי, מונח המתאר חיידקים בעלי מבנה מעטפת ייחודי ההופך אותם לעמידים יותר בפני מנגנוני הגנה מסוימים ומשפיע על בחירת הטיפול בהם.

החיידק מועבר מאדם לאדם טיפתית, כלומר באמצעות רסיסי רוק הנישאים באוויר וחודר למערכת הנשימה. שם, הוא נצמד לאפיתל הריסני, שכבת תאים המצפה את דרכי הנשימה ומצוידת בסיבים דמויי שיער שתפקידם לפנות ריר וזיהומים החוצה. החיידק מפריש רעלנים שגורמים לנזק מקומי לרקמה ולשיבוש בתגובה החיסונית של המאחסן, האדם שבגופו החיידק מתרבה.

המהלך הקליני של השעלת מחולק לשלושה שלבים:
 השלב הקטראלי: דומה להצטננות רגילה (נזלת, חום קל ושיעול קל). זהו השלב המדביק ביותר.
 השלב ההתקפי: מתאפיין בהתקפי שיעול עזים ובלתי נשלטים. לעיתים קרובות, בסוף ההתקף נשמעת שאיפת אוויר מאומצת המפיקה צליל "שריקה" (Whoop) אופייני, ועלולות להופיע הקאות לאחר השיעול.
 השלב ההחלמתי: בו ההתקפים הופכים פחות תכופים, אך השיעול עלול להימשך שבועות ואף חודשים (ולכן מכונה המחלה בסין "שיעול מאה הימים").

אבחון המחלה נעשה כיום בעיקר באמצעות "אבחון מולקולרי" (שיטת PCR), המזהה את המטען הגנטי (DNA) של החיידק בדגימה הנלקחת בעזרת מטוש מהחלק האחורי של האף (נאזופארינקס). הטיפול כולל מתן אנטיביוטיקה (לרוב ממשפחת המאקרולידים), אשר חשיבותה המכרעת היא בקטיעת שרשרת ההדבקה לאחרים, שכן יעילותה בצמצום חומרת התסמינים מוגבלת אם היא ניתנת לאחר שהחל השלב ההתקפי.

בעשורים האחרונים נצפתה עלייה בתחלואה במדינות מפותחות. תופעה זו מיוחסת בין היתר למעבר לשימוש בחיסון א-סלולרי המבוסס על רכיבי חלבון נבחרים מהחיידק במקום על החיידק השלם. החיסון הא-סלולרי בטוח יותר ובעל פחות תופעות לוואי, אך יעילותו דועכת לאורך זמן, מה שמצריך מתן חיסוני דחף למתבגרים, למבוגרים ולנשים הרות כדי להגן על יילודים.

היסטוריה
עד שנות ה-30 של המאה ה-20 הייתה מחלת השעלת גורם לתחלואה של מיליוני ילדים בעולם וגורם משמעותי בתמותת תינוקות, לפיכך שויכה למחלות המכונות "מחלות ילדים".

מאז שהוחלט לחסן באופן שיגרתי כנגד שעלת, נצפתה ירידה דרמטית בתחלואה ובתמותה מהמחלה. לפני החיסון היו פי 800 מקרי שעלת בהשוואה לתקופה בה ניתן החיסון.

בשנים האחרונות חלה עליה בתחלואה משעלת שגורמיה הם:
 עליה באבחנת המחלה (לפי טענה זו לא השתנה מספר החולים)
 ירידה באחוז המחוסנים למחלה.
 עליה בתחלואת מבוגרים אשר חוסנו בעבר אך בהיעדר חיסון כנדרש של האוכלוסייה המבוגרת, נצפית ירידה ברמת הנוגדנים בגופם. 

החיסון אינו נמצא בסל התרופות למבוגרים בישראל (שאינן נשים הרות).

קליניקה

זמן הדגירה של המחלה הוא בין שבוע לשלושה שבועות. השלב הראשון של המחלה, "השלב הקטרלי", מתאפיין בהפרשה מוגברת של נזלת והפרשה מהעיניים. בשלב זה השיעול עדיין לא בולט וקשה לאבחן את השעלת. החולה נראה "מצונן" והוא עלול, בלי ידיעה על מחלתו, להדביק רבים. המשך המחלה, הפוגעת בעיקר בתינוקות ובילדים קטנים, מאופיינת בהתקפים פתאומיים של שיעול רצוף הנגמרים בשאיפה שורקנית כאשר החולה שואף אוויר. תופעה זו נקראת באנגלית Whooping, ומכאן שמה האנגלי. מאפיינים נוספים לשעלת בילדים הם האדמת הפנים בזמן שיעול, הפסקות נשימה, ושיעול המביא להקאה חוזרת.
המחלה עלולה לפגוע גם באנשים אשר חוסנו בעבר כנגד שעלת אם כי במקרה זה יהיו התסמינים לרוב קלים יותר.

שעלת עלולה לגרום לסיבוכים, בהם: דלקת ריאות, פרכוסים, דימומים במוח, קרע סרעפת, דימום במערכת העיכול, שבירת צלעות ובריחת שתן.

המחלה מסוכנת במיוחד לתינוקות בני פחות משלושה חודשים.

מעבדה
 בספירת הדם אופייני למצוא אחוז גבוה של לימפוציטים.
 סרולוגיה לחיידק השעלת - המצאות נוגדנים מסוג IgM או IgA אופייניים לזיהום בשלב החריף. נוגדנים אלו עולים גם בתגובה לחיסון, כך שבתקופה הסמוכה לחיסון, המצאות נוגדנים לא מאשרת זיהום.
 נוגדנים מסוג IgG מצביעים על זיהום בעבר או מצב של חיסון.
 תרבית כיח לשעלת.
 בדיקת PCR לשעלת: בדיקה זו בודקת הימצאות DNA של חיידק השעלת, והיא הבדיקה הרגישה ביותר להימצאות זיהום. בדיקה זו אינה סטנדרטית עדיין, ואינה נכללת בסל הבריאות בישראל. (מבוצעת במרכז רפואי רמב"ם).

טיפול

חיידק השעלת נכנס ומתרבה בתוך תאי הגוף בדרכי הנשימה. טיפול יעיל דורש אנטיביוטיקה המסוגלת לחדור לתוך התא. הטיפול המקובל הוא באנטיביוטיקה ממשפחת המקרולידים כדוגמת אריתרומיצין הניתן למשך שבועיים, או אזיטרומיצין (אזניל) הניתן למשך 5 ימים.

יש חשיבות לסיים את מלוא הטיפול גם בכל בני הבית של החולה בין אם הם חולים בשעלת או אם אין להם תסמינים של המחלה וזאת בשל אחוז ההדבקה הגבוה של המחלה. גם לאחר טיפול אנטיביוטי מלא, עלול החולה להמשיך להשתעל למשך מספר שבועות בשל נזק שנגרם לדרכי הנשימה, וזאת למרות שהחיידקים בגופו הושמדו.

חיסון

מאז שהורכב חיסון למחלה ירדו אחוזי התמותה ממנה בכלל מדינות העולם וכיום היא כמעט ואינה קטלנית במדינות המערב. עם זאת, ישנם מקרי מוות של תינוקות משעלת בעולם המערבי בכלל ובישראל בפרט.
 סוגי חיסון 
חיסון צלולרי (whole-cell): היה החיסון המקובל לשימוש עד לפני מספר שנים. כיום אין משתמשים בו.
לחיסון זה, הבנוי על חיידקים מומתים, מספר תופעות לוואי:
 עליית חום תוך 24 שעות ממתן החיסון.
 חוסר שקט חולף ומתבטא בבכי אצל תינוקות.
 יוחסה לחיסון פגיעה נדירה במערכת העצבים המרכזית. הנושא שנוי במחלוקת, ועם זאת מחמת הספק נמנעו מחיסון כנגד שעלת בילדים הידועים כסובלים ממחלה פרוגרסיבית (מתדרדרת) של מערכת העצבים.
חיסון א-צלולרי (acellular): הוא החיסון המקובל כיום והוא ניתן בישראל. הוא מבוסס על רעלן השעלת (Pertussis toxin) וחלבונים המצויים על פני החיידק. יתרונו בפחות תופעות לוואי, אם כי גם הוא לא מומלץ לילדים עם מחלות נוירולוגיות פרוגרסיביות (מחלות כגון שיתוק מוחין, לדוגמה, אינן פרוגרסיביות). החיסון ניתן בגילאים: חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה, והחל משנת 2005 גם בגיל שש שנים. משרד הבריאות ממליץ לנשים בהריון להתחסן בשליש האחרון של ההריון כדי להגן על התינוק בחודשיים הראשונים של החיים, אשר בהם המחלה עלולה להיות קטלנית.

 חיסון נשים בהריון 
החל משנת 2012 הCDC ממליץ לנשים בהריון להתחסן בחיסון ה Tdap המכיל רכיב נגד שעלת בזמן השליש האחרון של ההריון, ובמיוחד בשבועות 27-36, כדי להגן על תינוקות מפני המחלה ומפני מוות ממנה, ע"פ הממלצה של הCDC מוזכר כי תופעות הלוואי מהחיסון קטנות, וכי ילדים שאושפזו עם שעלת לאחר קבלת חיסון האם במהלך ההריון היו פחות זמן באשפוז ועברו את המחלה בצורה קלה יותר. החיסון עצמו אינו עובר את השליה. האם מפתחת נוגדנים אשר פועלים כנגד שעלת והנוגדנים הם שעוברים את השליה. הוכח כי ההגנה שמספק חיסון האם בהריון מפני מחלה קשה של תינוק היא כ-90%. חיסון שעלת לנשים בהריון הוכנס לסל הבריאות בישראל והוא ניתן להן בחינם.

תופעות הלוואי שה-CDC פרסם עבור חיסוני ה Tdap שניתנים בהריון הן: כאב מקומי, אדמומיות, נפיחות במקום הזריקה, עליית חום, כאבי ראש, הרגשת חולשה ובחילה, הקאות, שלשול וכאבי בטן, במקרה של תופעות לוואי חמורות יותר ה-CDC ממליץ לפנות לטיפול רפואי והצוות הרפואי אמור להגיש את המידע ב- VARES.https://www.cdc.gov/vaccines/hcp/current-vis/tdap.html?CDC_AAref_Val=https://www.cdc.gov/vaccines/hcp/vis/vis-statements/tdap.html

 מקרי מוות של תינוקות בישראל 
בחורף 2014–2015 חלו תינוקות רבים בישראל בשעלת ומספר תינוקות נפטרו מהמחלה. בשנת 2015, דווח על התפרצות מחלת השעלת באזור ירושלים, אשר גרמה למותם של 3 תינוקות. מאות תושבים חלו, מתוכם 58 תינוקות מתחת לגיל שנה. עקב המצב, החיסון כנגד שעלת הוקדם לגיל שישה שבועות (במקום 8 במצב רגיל) וכן זמן ההמתנה בין החיסון למנות הבאות קוצר ל-4 שבועות (במקום 8), במטרה לבנות את ההגנה אצל התינוקות מוקדם יותר ולהגן עליהם מפני המחלה.

בינואר 2024, דווח על מקרה מוות של תינוק בן כחודשיים באזור ירושלים, שנפטר מהמחלה. אמו לא התחסנה בזמן ההריון.

קישורים חיצוניים

 שעלת באתר עמותת מדעת
 שעלת, אתר חיסונים של בית חולים וולפסון
 דף החיסון על שעלת באתר ה-CDC




 הערות שוליים 

קטגוריה:מחלות חיידקיות