כפר כמא

250px|ממוזער|שמאל|המסגד בכפר כמא
ממוזער|בניין המועצה המקומית כפר כמא, 1966
כפר כמא (באדיגית (צ'רקסית): Кфар Кама; תעתיק נוסף לשם: כפר-קמה) היא מועצה מקומית צ'רקסית במחוז הצפון שבישראל. הכפר הוכרז כמועצה מקומית בשנת 1950. כפר כמא הוא אחד משני הכפרים הצ'רקסיים היחידים בישראל, כשהשני הוא הכפר ריחאניה שבגליל העליון.

כל תושבי הכפר הם צ'רקסים שמוצאם מהרי הקווקז, ודתם היא האסלאם. תושבי הכפר נמנים עם השפסוגים, אחד מ-12 השבטים הצ'רקסיים. כפר כמא שוכן בסמוך לכביש 767 (כביש כפר תבור–כנרת).

 היסטוריה 
כפר כמא נוסד בשנת 1878. חפירות ארכאולוגיות גילו בסביבות הכפר כנסייה מן המאה ה-6 לספירה, אך המקום לא היה מיושב ברציפות, והכפר באופן שבו הוא מוכר היום נוסד בשנת 1876 על ידי צ'רקסים שנאלצו לעבור לשטח האימפריה העות'מאנית לאחר שהאימפריה הרוסית כבשה את מולדתם במהלך המלחמה הרוסית-צ'רקסית, והרוסים ביצעו בהם טיהור אתני (גלות הצ'רקסים).

הכפר הוקם כחלק מקבוצה גדולה של יישובים צ'רקסיים שהוקמו בשולי הארץ הנושבת באזור הגולן (עם מרכז בקוניטרה), בירדן (שם יישבו בין השאר את עמאן), בכפר כמא (שגבל באזור התבור שהיה בשליטת השבט הבדואי א-סבייח), בריחאניה, ובשטח שלימים הוקמה בו חדרה.

על פי סקר הכפרים, בשנת 1945 התגוררו בכפר 660 תושבים ושטחו מנה 8,819 דונמים.

בשנת 1960 חובר הכפר לרשת החשמל הארצית.

בדצמבר 2022 נכנס הכפר ל"רשימת הכפרים התיירותיים שמומלץ לבקר בהם" של ארגון התיירות העולמי.

 ראשי המועצה 
 מוחמד שובש (1950–1952)
 חייראלדין תחאוכו (1952–1956)
 עבדל-עזיז שוגן (1956–1969)
 אדריס מוסא (1969)
 עבדל-חמיד שפסו (1970–1972)
 חמד חסן סוסחא (1972–1974)
 פואד סוסחא (1974–1976) עבדל-רחמן אגוד (1976–1978)
 יחיא נפסו (1978–1989)
 יחיא תחאוכו (1989–1993)
 נאלצ'יק אשמוז (1993–1998)
 פשמאף שוגן (1998–2003)
 ג'לאל נפסו (2003–2008)
 נסים לבאי (2008–2013)
 זכריא נאבסו (2013–הווה)

 הכפר כיום 
המסגד הגדול בכפר, היחיד לעת עתה, משרת את תושבי היישוב. המסגד בולט במראהו ממסגדים אחרים בשל צריחו המתומן ושילוב אבני הבזלת בקירות החיצוניים בשיטת האבלק. מראהו מזכיר במידה רבה את המסגד הצ'רקסי בעמאן (מסגד אבו דרוויש). המסגד הראשון של היישוב בלט גם הוא בזכות צריחו המרובע.

האזור המכונה כיום "הכפר הישן" בנוי בסגנון צ'רקסי ישן בו חצרות הבתים צמודים ובעלי קיר משותף שדלת פנימית מחברת בין החצרות. הבתים נבנו מסביב למסגד והרחובות צרים. סגנון בנייה זה נועד בעיקר למטרות הגנה במקרה של תקיפת היישוב.

בכפר פועל המרכז למורשת הצ'רקסית. החל מראשית עשור השני של המאה ה-21, מדי שנה בחודש יולי מתקיימת בכפר פעילות במסגרת פסטיבל "כפר ביקרתם", בו נחשפים הכפרים הדרוזים והצ'רקסים בארץ.

ביישוב פועלת מרפאה קהילתית של שירותי בריאות כללית. כמו כן, פועלת ביישוב תחנה לבריאות המשפחה.

בכפר 90 בתי עסק. היישוב מהווה מרכז מסחר אזורי בשל מספרן הרב של החנויות הפועלות בו.

 חינוך ותרבות 
ביישוב פועלים מספר מעוני יום, גני ילדים וכן בית ספר יסודי "תינאל" וחטיבת ביניים "אדיגה". שפת ההוראה בבתי הספר היא עברית, אך במקביל לומדים התלמידים את השפה הצ'רקסית ואת מורשת העם, בנוסף לערבית וללימוד דת האסלאם. בתום הלימודים בחטיבת הביניים, עוברים חלק מהתלמידים ללמוד בתיכון ע"ש כדורי, הסמוך ליישוב. חלק אחר של התלמידים עובר ללמוד בעפולה, בתיכון של רשת "אורט". פחות מ-5% מתלמידי היישוב מתחנכים בבתי ספר דוברי ערבית.

ביישוב קיים אצטדיון כדורגל היכול לאכלס 600 צופים. ביישוב נמצא גם אולם כדורסל המשמש גם את תלמידי בית הספר היסודי, מתנ"ס המכיל מגרש טניס ומגרש קטרגל ובריכת שחייה המשמשת את תושבי היישוב. לרווחת התושבים פועלים גם מועדון נוער ומועדון קשישים.

להקת המחול "תיפסה", להקת המחול הצ'רקסי הייצוגית של היישוב, מציגה ריקודים אותנטיים מהמסורת הצ'רקסית, ועורכת הופעות ברחבי הארץ.

בשנת 2007 הוקם בכפר המוזיאון הצ'רקסי.

 ספורט 
בכפר כמא פועלות שתי קבוצות ספורט, קבוצת הכדורגל מועדון ספורט כפר כמא וקבוצת הכדורסל הפועל כפר כמא.

 אוכלוסייה 

רוב הנשים בכפר יוצאות לעבודה מחוץ למשקי הבית שלהן.

תושבי הכפר דוברים צ'רקסית ועברית ברמה שוטפת.

ערים תאומות


ראו גם
 שפסוגית של כפר כמא
 אסלאם בישראל
 צ'רקסים בישראל
 ריחאניה

לקריאה נוספת
 נירית רייכל ואיתמר רבן, "מערכת החינוך והזהות הצ'רקסית בכפר קמא", אופקים בגאוגרפיה 68-69, 2007, עמ' 202–223

 קישורים חיצוניים 



 כפר כמא, ב-jabel.org.il – אתר כפרי הדרוזים והצ'רקסים
 ; המשך הכתבה




 המרכז למורשת הצ'רקסית בכפר כמא – אתר האינטרנט של המוזיאון




הערות שוליים

*
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות
קטגוריה:יישובים צ'רקסיים בישראל
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1878