אריאל רובינשטיין

אריאל רובינשטיין (נולד ב-13 באפריל 1951) הוא פרופסור אמריטוס לכלכלה באוניברסיטת תל אביב ופרופסור לכלכלה באוניברסיטת ניו יורק. עיסוקו העיקרי הוא בתחום התיאוריה הכלכלית ובפרט תורת המשחקים, מודלים של רציונליות חסומה, תורת הבחירה, כלכלה ושפה וכלכלה ניסויית.

רובינשטיין הוא חתן פרס ישראל לשנת ה'תשס"ב, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וחבר זר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ובאקדמיה הבריטית.

רובינשטיין מחזיק בהשקפת עולם לאומית-שמאלית והוא מבטא את דעותיו בנושאים אלה בכתיבתו הפובליציסטית.

קורות חייו
רובינשטיין נולד בשנת 1951 בירושלים, בשכונת תל ארזה. הוריו, לאה ויהודה, עלו לישראל מביאליסטוק בשנות השלושים של המאה ה-20. לאריאל הייתה אחות אחת, המוזיקאית בת-שבע רובינשטיין.

למד בבתי הספר סוקולוב ובית הילד ולאחר מכן בתיכון ליד האוניברסיטה. שירת כקצין בתותחנים. ב-1971 החל ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים, וסיים שם תואר ראשון במתמטיקה, כלכלה וסטטיסטיקה ב-1974. ב-1975 סיים תואר שני בכלכלה (בהנחיית מנחם יערי) וב-1976 סיים תואר שני נוסף במתמטיקה (בהנחיית בצלאל פלג). ב-1979 הוענק לו תואר דוקטור לכלכלה, גם הוא בהנחיית מנחם יערי.

היה פוסט-דוקטורנט ב-Nuffield College ובמעבדות חברת בל, לפני שחזר ב-1981 לישראל כחבר סגל למחלקה לכלכלה באוניברסיטה העברית ושם קודם ב-1985 לדרגת פרופסור מן המניין.

ב-1990 עבר לבית הספר לכלכלה של אוניברסיטת תל אביב וב-2019 היה לפרופסור אמריטוס. במקביל החזיק רובינשטיין מינוי חלקי כפרופסור באוניברסיטת פרינסטון (1990–2003) ובאוניברסיטת ניו יורק (החל מ-2003).

בין הישגיו הבולטים פרס ישראל בחקר הכלכלה לשנת תשס"ב, פרס נמרס לכלכלה (2004), פרס א.מ.ת (2006) והיבחרו לנשיא החברה האקונומטרית (2004).

היה ממקימי התנועה לציונות אחרת ומיוזמי מכתב הקצינים ושלום עכשיו. עסק גם בכתיבה פובליציסטית בעיתונות העברית.

היה נשוי ליעל רובינשטיין, לשעבר שגרירה בשירוץ החוץ הישראלי, ואב לבת (מיכל) ובן (יובל).

עבודתו האקדמית
רובינשטיין סבור שמודלים של תאוריה כלכלית אינם אלא אגדות וראויים להיבחן בתור שכאלה. רובינשטיין הסתייג משמוש בתיאוריה הכלכלית כבסיס לניבוי ולהצעות מדיניות.

רובינשטיין מקפיד להבהיר שגם אם התיאוריה הכלכלית מנהירה משהו על העולם, עקרונותיה אינם בהכרח ראויים ליישום. לדבריו:

הוא סבור שאין להיחפז בניצול התאוריה הכלכלית להחלטות ערכיות של חיי היומיום:

לרובינשטיין תרומות במספר רב של תחומים בתיאוריה כלכלית כדלקמן.

 תורת המשחקים 

 תורת המיקוח: מאמרו המפורסם ביותר של רובינשטיין מציג מודל אסטרטגי של מיקוח ומהווה פיתוח לעבודתו של חתן פרס נובל לכלכלה, ג'ון פורבס נאש. הקשר בין המודל של רובינשטיין ומודל המיקוח של נאש נותח בשני מאמרים.

 משחקים חוזרים: במקביל לחתני פרס נובל ישראל אומן ולויד שפלי, רובינשטיין ניתח את שווי המשקל הפרפקטי במודל המשחק החוזר עם שחקנים המשתמשים בקריטריוני "גבול הממוצעים" או "Overtaking Criterion" והוכיח את מה שידוע כ-Perfect Folk Theorem.

 משחק הדואר האלקטרוני: מאמרו מראה שמשחק עם אינפורמציה לא מלאה בו לשחקנים כמעט common knowledge יכול להיות שונה מאוד מהמשחק עם CK. הרעיון הפרדוקסלי נוצל בתורת המשחקים כדרך לסלקציה של שיווי משקל בגישה הקרויה global games.

 רציונליות חסומה 
רובינשטיין היה מהראשונים שבנו מודלים כלכליים בהם המשתתפים משתתפים בפרוצדורות החלטה שאינן עקביות עם מודל האדם הרציונלי. תרומותיו העיקריות בתחום זה:

 משחקים חוזרים עם אוטומטים סופיים: מאמרו היה חלוץ בניתוח משחקים חוזרים, בהם השחקנים לא רק מנסים למקסם את תועלתם, אלא גם שואפים למזער את סיבוכיות האסטרטגיות בהן הם משתמשים.
 פרוצדורות בחירה: דוגמה לעיסוקו בפרוצדורות בחירה היא עבודתו על קבלת החלטות בתנאי אי ודאות, תוך שימוש במושג הדמיון.

 עיצוב מכניזמים: עם יעקב גלזר, רובינשטיין בנה מודלים ייחודיים בהם מתכנן מנסה להשיג תוצאה רצויה תוך שהוא מנצל את מגבלות המחשבה של השחקנים.

 זיכרון לא מושלם: במאמר עם מישל פיצ'ואין הגו השניים את ה-Absent Driver Paradox: נהג נוסע בדרך ולה שתי יציאות. הוא מעוניין לצאת ביציאה השנייה, והוא יודע שכשיגיע לצומת לא יזכור האם הוא ביציאה הראשונה או השנייה. ניתוח הסיטואציה מדגים את הבעייתיות והפרדוקסליות שבניתוח סיטואציות בהן למקבל ההחלטות יש זיכרון לא מושלם.

 שיווי משקל עם דגימות: ביחד עם מרטין אוסבורן הציגו השניים מוצג פתרון תורת משחקי הנבנה על ההנחה ששחקנים דוגמים כל אחת מהאסטרגיות העומדות לרשותן ובוחרים בזו שבמדגם הובילה לתוצאה הטובה ביותר. לשיווי המשקל החדש תכונות ותופעות (כמו שימוש באסטרטגיות נשלטות) שאינן מתאפשרות בתורת המשחקים המקובלת.

 מודלים של שוק 

 מיקוח ושוק: ביחד עם אשר וולינסקי, רובינשטיין בנה מודלים של שוק בהם מוכרים וקונים נפגשים באופן אקראי ומתמקחים בצל היכולת לחזור ולהתמקח עם אחרים. תוצאת התהליך שונה מהותית מהניבוי של שווי המשקל התחרותי. התחום סוכם בספרו המשותף עם מרטין אוסבורן, Bargaining and Markets.

 כלכלת הג'ונגל: בעבודה עם מישל פיצ'ואין, הציגו השניים מודל שבו תוצאת האינטראקציה הכלכלית נובעת מיחסי כוח של השחקנים.

 כלכלה ללא מחירים וללא משחקים: בשנים האחרונות התרכז רובינשטיין בבניית מודלים של שוק מחוץ למסגרות שיווי המשקל התחרותי או תורת המשחקים. עבודות אלו, שברובן נעשו עם מייקל ריכטר סוכמו בספרםNo Prices No Games! (four economic models).

 כלכלה ניסויית 
עבודתו הניסויית התחילה בעבודה משותפת עם עמוס טברסקי על Hide and Seek Game והמשיכה בעבודתו דרך האתר הדידקטי שהקים ב-2002. רובינשטיין היה חלוץ בהדגשת החשיבות של מדידת זמן התגובה של משתתפים בפירוש התנהגותם בניסויים בכלכלה.

 נושאים אחרים 

 כלכלה ושפה: רובינשטיין הדגיש בעבודותיו את הערך שבהוספת אלמנטים של השפה למודלים הכלכליים. עבודותיו בתחום זה מסוכמות בספרו Economics and Language.

 תורת הבחירה החברתית: כיצד ניתן לאחד העדפות אישיות של פרטים לכדי החלטה קבוצתית אחת.

 כלכלה ומשפט: את עבודת הדוקטורט כתב רובינשטיין בשטח זה. לדוגמה, הוא ניתח את אופן הענישה אופטימלית במקרה בו פרט עומד בבעיית בחירה סדרתית ועלול לגרום לתוצאה שלילית גם בשוגג.

פעילותו החברתית והפוליטית
לצד הגותו הכלכלית מרבה רובינשטיין להתבטא בענייני צדק חברתי וקידום השוויון. לדוגמה, הוא עומד מזה עשר שנים בראש קבוצת מרצים באוניברסיטת תל אביב, שהצליחו להשיג שיפור משמעותי בתנאי ההעסקה של עובדי הקבלן.
בשנת 1977 היה ממייסדי "התנועה לציונות אחרת". שנה לאחר מכן נמנה עם יוזמי "מכתב הקצינים" שהביא להקמת תנועת "שלום עכשיו".

רובינשטיין פרסם למעלה ממאה מאמרי דעה. הוא הרבה להתבטא בגנות מפעל ההתנחלויות ביש"ע ובין היתר אמר בהקשר זה:

בשנת 2002 הביע תמיכה בסרבני השרות בשטחים, אותם כינה "נטורי הקרתא של המצפון היהודי" ו"גיבוריה של החברה הישראלית". ב-2010 נמנה עם חותמי עצומת המרצים והאמנים שקראו לחרם על פעילות תרבותית מעבר לקו הירוק. ערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה 2015, פרסם טור בו הסביר מדוע לפי דעתו יש לבטל יום זה.הוא חזר על עמדתו זו ב-2025 במאמר "מדוע לא אעמוד דום ביום השואה".

בקיץ 2025 ארגן עם אחרים עצומה שקראה: "אנו אזרחי ישראל המשתייכים למוסדותיה האקדמאיים של מדינת ישראל, שותפים לאחריות לפעולות המחרידות הנעשות בשמנו ברצועה, ובפרט לזלזול בחיי אדם, למדיניות ההרעבה ולהחרבת ערי עזה. אנו קוראים לכל מי שממשתתף בהוצאתה לפועל של מדיניות זו לא לשתף עימה פעולה."

בענייני צדק חברתי עמד במשך כעשור בראש קבוצת מרצים באוניברסיטת תל אביב שהציפו את בעיית ההעסקה הלא-הוגנת של עובדי הקבלן והשיגו שיפור בתנאי העסקתם. רובינשטיין הביע דעות סוציאל-דמוקרטיות, למשל בביקורת על תנאי התעסוקה של עובדים קבלניים, בעיית העושר ונגד המעמד המיוחד של פרופסורים לכלכלה בשיח הציבורי.

 אטלס "בתי הקפה בהם ניתן לחשוב" 
רובינשטיין חיבר ומפעיל את אטלס "בתי הקפה בהם אפשר לחשוב"https://arielrubinstein.tau.ac.il/Beer2015.pdfhttps://arielrubinstein.tau.ac.il/articles/yedioth_031609.htm. במפה המקוונת הזו מופיעים כ-750 בתי קפה ברחבי העולם (ברובם רובינשטיין ביקר וצילם) ושבהם לדעתו "ניתן לחשוב (ללא תלות באיכות הקפה)".

החל מ-2006, בשיתוף עם מעצב האותיות ינק יונטף, רובינשטיין עיצב והפיק סדרה של שישה פוסטרים. בכל אחד מהם 54 תצלומים של בתי קפה מתוך האטלס שצולמו על ידיו. הפוסטר האחרון יצא לאור ב-2025 והוא מופץ לכל דורש ללא תשלום.

פרסומים
אריאל רובינשטיין פרסם כ-110 מאמרים, ושמונה ספרים (כל הספרים ניתנים להורדה חופשית מדף הבית שלו):
 Bargaining and Markets, with M. Osborne, Academic Press, 1990
 A Course in Game Theory, with M. Osborne, MIT Press, 1994
 Modeling Bounded Rationality, MIT Press, 1998
 Economics and Language, Cambridge University Press, 2000
 Lecture Notes in Microeconomic Theory: The Economic Agent, Princeton University Press, 2005
 Economic Fables, OpenBook Publishers, 2012.
 Models of Microeconomic Theory, with Martin Osborne, Open Book Publishers, 2020.
 No Prices No Games, with Michael Richter, Open Book Publishers, 2024,
 אגדות הכלכלה, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2009

 לקריאה נוספת







 קישורים חיצוניים 




 פרופ' אריאל רובינשטיין באתר פרס א.מ.ת
 כרטיס אישי, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים




 פודקאסטים נבחרים 

 ריאיון עם רובינשטיין בפודקאסט EconTalk (באנגלית), 2011

 ריאיון עם רובינשטיין בפודקאסט גיקונומי, 2016

 ריאיון עם רובינשטיין בפודקאסט הקיפוד והשועל, 2017
 ריאיון עם רובינשטיין בפודקאסט Economics Matters (באנגלית), 2025

 מאמרים נבחרים 

 "השלג של 1957", ידיעות אחרונות, 29 באפריל 2005
 "קדיש ספר", ידיעות אחרונות, 25 באפריל 2006
 "פרשת גבריאל תירוש ב", הארץ, 2 במאי 2006
 "לינץ פרטי", הארץ, 31 באוגוסט 2012
 "יבוטל יום השואה", הארץ, 15 באפריל 2015
 "הצפירה נתביישה", הארץ, 22 באפריל 2025
 "רבע קפה, שלושת רבעי מים", ידיעות אחרונות, 25 בפברואר 2009
 "תיאוריה מיקרו-כלכלית: נסים או נפלאות", האקדמיה למדעים, 19 בדצמבר 1995
 "האם ללימודי הכלכלה השפעה מזיקה?", גלובס, 11 באוגוסט 2004
 "פריק-פריקונומיקס או: מה משותף לחנוונים ולכלכלנים?", הארץ, 19 ביולי 2006
 "איך תורת המשחקים תפתור את בעיות גוש היורו ותעצור את הגרעין", הארץ, 19 באפריל 2013
 "על בעיית העושר", הארץ, 18 בדצמבר 2003
 "שבעה ביטויים מעצבנים (אותי) בשיח הכלכלי", גלובס, 27 במאי 2020
 "עשר הערות על הנוכחים השקופים", בשער, 1 באפריל 2020
 "מחבת החג של טטיאנה", ידיעות אחרונות, 13 באפריל 2005
 "שאיש לא יאמר 'לא ידעתי'", ידיעות אחרונות, 7 ביוני 2007
 "אין חלקנו עמם", הארץ, 13 בנובמבר 2015
 "מצפון מנוטרל", הארץ, 12 באפריל 2024
 "אפקט הגורילה", הארץ, 13 בדצמבר 2024
 "15 הנחות מופרכות בדרך לתיקון האוניברסיטה", ידיעות אחרונות, 25 במרץ 2005
 "כשאין גבול באקדמיה", הארץ, 10 בינואר 2014

הערות שוליים

קטגוריה:זוכי פרס ישראל לכלכלה
קטגוריה:זוכי פרס נמרס לכלכלה
קטגוריה:ישראלים זוכי פרסים בין-לאומיים
קטגוריה:ישראלים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:כלכלנים ישראלים
קטגוריה:כלכלנים יהודים
קטגוריה:חוקרי תורת המשחקים ישראלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: כלכלה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: כלכלה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:זוכי פרס רוטשילד
קטגוריה:סוציאל-דמוקרטים
קטגוריה:נשיאי האגודה האקונומטרית
קטגוריה:זוכי פרס ברונו
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951