קריית גת

שמאל|250px|ממוזער|אנדרטה לזכר הנופלים במערכות ישראל
שמאל|ממוזער|250px|מועצת העיר קריית גת יחד עם שגריר ארצות הברית בישראל דניאל שפירו, 2011
שמאל|ממוזער|250px|טקס הנחת אבן פינה למטוויה ב-1955 במקום שעתיד להיות אזור התעשייה של קריית גת בהשתתפות דוד בן-גוריון כשהנואם הוא המייסד שמואל פלקוביץ
250px|ממוזער|שמאל|קריית גת במבט אווירי ממערב
250px|ממוזער|שמאל|סגן נשיא ארצות הברית ג'יי. די. ואנס בביקורו במרכז התיאום האזרחי-צבאי בקריית גת, אוקטובר 2025
קִרְיַת גַּת היא עיר במחוז הדרום שבישראל, המשמשת כבירת חבל לכיש. נוסדה בשנת 1954 כעיירת עולים והוכרזה כעיר בשנת 1972. נכון לאוקטובר 2025 מתגוררים בה כ־72,661 תושבים.

העיר שוכנת במישור חוף יהודה, כ־20 קילומטר מערבית-דרומית לבית שמש, כ־20 קילומטר מזרחית לאשקלון וכ־40 קילומטר צפונית לבאר שבע, בסמוך לכביש 40, 35 וכביש 6.

העיר מהווה מרכז אזורי לתעסוקה, מסחר וחינוך. במאה ה-21 חוותה העיר צמיחה מואצת, עם הקמת שכונות חדשות כגון כרמי גת, הכפלת פארק התעשייה קריית גת הקמת מפעלי אינטל, והרחבת תשתיות תחבורה המקשרות אותה למרכז הארץ.

באוקטובר 2025 נחנך בעיר מרכז התיאום האזרחי-צבאי - מפקדה רב-לאומית, המסונפת לפיקוד מרכז של ארצות הברית ומופקד על מימוש תוכנית 21 הנקודות.
היסטוריה
 מקור השם והזיהוי הארכאולוגי 
שמה של העיר הוא תוצאה של זיהוי מוטעה של תל עירני עם העיר הפלשתית המקראית, גת. בשנות ה-90 של המאה ה-20 זוהתה גת הפלשתית המקראית בתל צפית, כ־9 ק"מ צפונית לקריית גת. ואת העיירה היהודית הגדולה כפר שחליים כזו ששכנה בשטח העיר עצמה.

טרם הקמת היישוב
בתקופת בית שני, המשנה והתלמוד שכנה באזור העיר העיירה היהודית הגדולה כפר שחליים.

העיר שוכנת על אדמות הכפרים הערביים אל-פאלוג'ה ועיראק אל-מנשייה, שתושביהם נטשו לאחר הקמת מדינת ישראל.

במלחמת העצמאות, היה שטחה של העיר חלק מכיס פלוג'ה. במבצע חיסול אשר התקיים ב-28 בדצמבר 1948 נהרגו 87 חיילי פלוגה ג', גדוד 33 של אלכסנדרוני, בידי המצרים.

לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק בין ישראל ומצרים ב־24 בפברואר 1949, פינו המצרים את הכיס ב-27 בפברואר. בהסכם שביתת הנשק נקבע שישראל תערוב לביטחונם, לזכויותיהם ולרכושם של האזרחים בכיס, ובנספח של חילופי מכתבים שצורף להסכם, היא התחייבה להתיר לאזרחים להישאר בכפרים אל-פלוג'ה ועיראק אל-מנשייה. חלק קטן מהם, אולי מאות, רובם פליטים, יצאו מהכיס יחד עם הצבא המצרי או יום או יומיים לאחר מכן. הרוב המכריע נשארו והוטל עליהם שלטון הממשל הצבאי, אך מספר ימים לאחר חתימת הסכם שביתת הנשק, נסו כ-2,000 עד 3,000 תושבים משני הכפרים.

סמוך לעיר נמצא צומת פלוגות, (צומת דרכים בין כביש 40 לכביש 35) המאזכר את השם הערבי אל-פאלוג'ה.

הקמת היישוב
הקמת המעברה - ולימים העיר - קריית גת הייתה חלק ממדיניות ממשלות ישראל בראשית שנות ה־50 ליישוב אזור חבל לכיש, שנועד לחזק את ההתיישבות היהודית בנגב הצפוני. יוזם המדיניות היה ראש הממשלה דוד בן-גוריון, אשר ראה באזור זה יעד לאומי לפיתוח ההתיישבות. לצורך מימוש התוכנית מינה בן-גוריון את אריה אליאב לעמוד בראש פרויקט הקמת חבל לכיש. אליאב תכנן את רשת היישובים באזור, שבמרכזה נועדה לקום עיר מחוז מרכזית — קריית גת.

בשנת 1954 הוקם בשטח העיר מעברה זמנית לקליטת עולים, ונבנו צריפי מגורים בסיסיים על ידי משרד השיכון והסוכנות היהודית. המעברה שימשה נקודת יישוב ראשונה לעולים מצפון אפריקה, ובעיקר מיהדות מרוקו. בשנת 1956 הונחה אבן הפינה למרכז העירוני, והחלה הקמת בתי קבע ומוסדות ציבור. המעברה שולבה בהדרגה ביישוב הקבע החדש, ובשלהי שנות ה־50 נהרסו צריפיה והוקמו שכונות מגורים מודרניות במקומה.

אל קריית גת הצטרפו באותן שנים עולים ממזרח אירופה – בעיקר מפולין, מרומניה ומהונגריה – וכן עולים ממדינות נוספות. בשנות ה־60 כבר חיו בעיר עולים ממעל שלושים וחמש מדינות, והיא שימשה מוקד קליטה מרכזי בדרום הארץ. גל העלייה המשמעותי ביותר לאחר מכן הגיע בשנות ה־90, עם קליטת אלפי עולים מברית המועצות לשעבר. ואכלוסן בשכונות מזרח העיר, בפרט ב"אצבע עוזה" - רצועת קרקע צפונית לעוזה בין שדרות מלכי ישראל לכביש 35 שהוענקה לקריית גת ממועצה אזורית שפיר.

בשנת 1958 הוכרזה קריית גת כמועצה מקומית, וב־1972 הוכרה כעיר.

במבצע עופרת יצוקה של צה"ל, החל מדצמבר 2008 נורו לראשונה לעבר העיר רקטות גראד ששוגרו מרצועת עזה. בהתלקחות שבעקבות מתקפת הטרור בדרום ישראל באוגוסט 2011, במבצע עמוד ענן של צה"ל בשנת 2012, ובמבצע צוק איתן של צה"ל בשנת 2014, ומאז, נורו מרצועת עזה עשרות רבות של רקטות גראד לעבר העיר.

במלחמת חרבות ברזל לאחר טבח שבעה באוקטובר אוכלסו בעיר תושבי ניר עוז לאחר שעשרות מתושבי הקיבוץ נטבח ונחטפו. אחדים מן החטופים ששבו לישראל אוכלסו אף הם בעיר. לאחר כניסת הסכם הפסקת האש בספטמבר 2025, הוקם באזור התעשייה בעיר מה שמכונה בפי התקשורת "המפקדה האמריקאית", שהיא מרכז התיאום האזרחי-צבאי.

אוכלוסייה
בראשית 2015 התגוררו בעיר 50,600 תושבים. נכון לאוקטובר 2025 מתגוררים בה 72,661 תושבים. 

בשנת 2024 היו 20% מתושבי העיר חרדים.

שכונות העיר והתפתחותן
גבולות הבינוי למגורים של העיר הוותיקה היו מצפון כביש 35, כביש 40 ממערב, מסילת חלץ מדרום ומסילת הדרום, ממזרח. מזרחה למסילת הדרום קיים פארק התעשייה קריית גת.

החל משנת 2013 החלו לממש תוכניות פיתוח להרחבת העיר מכל הכיוונים.

העיר הוותיקה
ממוזער|שכונת כרמי גת
ממוזער|שכונת שערי העיר (מימין, בבניה נובמבר 2025) ורובע הבנים - משמאל
ממוזער|שכונת רמות דוד קריית גת
מרבית שכונות העיר מאופיינות בשמות בעלי נושא משותף, ורחובותיהן נושאים שמות הקשורים לאותו נושא. לרוב, הציר הראשי של כל שכונה נושא את שמה. צירי התנועה המרכזיים בעיר משמשים גם גבולות טבעיים בין השכונות.

מרכז העיר מכונה שכונת פ"ז, על שם לוחמי הפלוגה הדתית שנפלו בקרבות לשחרור האזור במלחמת העצמאות.

ציר שדרות לכיש הוא אחד מצירי האורך המרכזיים בעיר, החוצה את קריית גת מצפון לדרום. ממזרח לו שוכנות שכונות בני ישראל, גליקסון והחורש; וממערב לו שכונות השופטים, הנביאים, הפרחים ומגדים.

שדרות מלכי ישראל, הוא אחד הרחובות המרכזיים בעיר, מתחיל במחלף הכניסה הראשית ונמשך ממזרח למערב לאורך כ־1,200 מטרים. בצדו הצפוני שכן בעבר האצטדיון העירוני קריית גת, ובשטחו מוקמת (נכון ל-2025) שכונת שער העיר שנועדה לחבר בין שטחי המגורים בעיר הוותיקה ובכרמי גת. ממזרח לשער העיר נמצא רובע הבנים, ומדרום להן שכונות השופטים ומלכי ישראל. בהמשך פונה הרחוב דרומה ונמשך כ־2,500 מטרים נוספים, מצפון לדרום. ממערב לו שוכנות שכונות רמות דוד, אתרי המקרא, צה"ל, ההעפלה ושער הדרום; וממזרח לו שוכנות מלכי ישראל והקוממיות.

הרחבות העיר במאה העשרים ואחת
 כרמי גת: מצפון לעיר הוותיקה, מעבר לכביש 35.גבולות השכונה מדרום כביש 35 ממערב כביש 40 וממזרח מסילת הרכבת.
 כרמי גת צפון: הרחבת שכונת כרמי גת עד למחלף קוממיות.
 קריית גת מערב: ב-3 ביולי 2024 אישרה הוותמ"ל את התוכנית לחלק הצפוני של רובע המתוכנן במערב קריית גת. התוכנית הזאת כבר אושרה ב־2016 וב-2024 היא אושרה מחדש לצורך התאמתו של הרובע לאוכלוסייה חרדית. התוכנית כוללת שכונת מגורים בת 7,480 דירות, 2,340 מ"ר מסחר ו־44,100 מ"ר תעסוקה. גבולות השכונה העתידית יהיו: מצפון - יער פלוגות, מדרום - מסילת חלץ, ממזרח - כביש 40 וממערב אחד היובלים הדרומים של נחל לכיש.
 קריית גת צפון-מזרח: מצפון לאזור התעשייה מזרחית לכרמי גת מעבר לפסי הרכבת.
 שכונת דרום - מערב (עוטף עוזה): ממערב לדרך הדרום (כביש 3444) ולמסילת חלץ, מתוכננת שכונה מסביב למושב עוזה ובה צפויים להיבנות 8100 יח"ד בשטח של 2100 דונם.

הסכמי גג
הסכם גג ראשון נחתם ב-5 בדצמבר 2013, בין ראש העיר אבירם דהרי לשר האוצר יאיר לפיד ושר השיכון אורי אריאל. הסכם זה היה הסכם הגג הראשון מסוגו בישראל במאה העשרים ואחת, והיווה את הבסיס להקמת שכונת כרמי גת, בעיר. בהסכם הוסכם על קידום מהיר של הקמת 7598 יחידות דיור בצפון העיר.

הסכם הגג השני נחתם בין דהרי לשר השיכון יואב גלנט ושר האוצר משה כחלון ב-7 באוגוסט 2018. בהסכם נכללו 7,164 יחידות דיור בשכונת כרמי גת - צפון.

ביוני 2022 חתם דהרי את הסכם הגג השלישי להקמת כ-10,000 יחידות דיור במערב העיר, עם שר האוצר אביגדור ליברמן ושר הבינוי והשיכון זאב אלקין.

הסכם גג רביעי נחתם ב-29 באוקטובר 2025, בין ראש העירייה כפיר סויסה לשר השיכון חיים כץ, במעמד ראש הממשלה בנימין נתניהו להקמת שכונת "כרמי גת מזרח" 21 אלף דירות מזרחית לכרמי גת.

תחבורה ודרכי גישה
כבישים וצירי תנועה
קריית גת שוכנת על אם הדרך מצפון לדרום וממזרח למערב, וממנה מסתעפים כבישים לכיוונים שונים:

צפונה – אל קריית מלאכי, גדרה ורחובות דרך כביש 40.

דרומה – אל באר שבע וערד, באמצעות כביש 40 וכביש 6.

מזרחה – אל בית גוברין, חברון, ירושלים, בית שמש וביתר עילית, באמצעות כביש 35.

מערבה – אל אשקלון, שדרות ואשדוד, באמצעות כביש 35.

מחלף מחלף קריית גת בכביש 6, הסמוך לעיר, נפתח לתנועה ב־11 בדצמבר 2007.

הצירים הראשיים בעיר הם: שדרות מלכי ישראל, שדרות לכיש, דרך הדרום, שדרות כרמי גת ורחוב אדוריים. ובאזור התעשייה שדרות אבץ שדרות ישראל פולק ודרך החרושת.

תחבורה ציבורית
חברת דן בדרום מפעילה את קווי האוטובוסים הפנימיים בעיר, וכן קווים אל אשקלון והיישובים והמועצות האזוריות הסמוכות. הקווים עוברים בתחנה המרכזית וחלקם אף בתחנת הרכבת.

חברת אגד מפעילה קווים ישירים לאורך שד' מלכי ישראל לשכונות החרדיות באשדוד, בני ברק וירושלים. וכן את קווים 446,460,556 וקו-449 לתחנה המרכזית בירושלים.

קו 230 לנתיבות של גלים.

את העיר משרתות חברות האוטובוסים קווים, אלקטרה אפיקים ומטרופולין, המפעילות קווים לערים רבות ובהן באר שבע, ערד, דימונה, אשקלון, אשדוד, יבנה, גדרה, רחובות, נס ציונה, ראשון לציון, ירושלים, תל אביב, בני ברק, בית שמש, שדרות, נתיבות, ביתר עילית, דימונה וקריית ארבע.

בנוסף, פועלים קווים נוספים אל מושבי הסביבה. מצומת פלוגות, הסמוכה לעיר, יוצאים קווים נוספים לכיוון אילת, רהט ולמודיעין-מכבים-רעות.

בעיר פועלת תחנת הרכבת קריית גת הממוקמת על מסילת הדרום. ממנה יוצאות רכבות בקווים נהריה - באר שבע מרכז וכרמיאל - באר שבע מרכז.

נכון ל-2025 פועלת בעיר התחנה המרכזית הישנה, ומתוכננת בניית תחנה מרכזית חדשה שתשולב בתחנת רכבת חדשה.

תעשייה

בקריית גת פועלים מגוון מפעלים ומרכזי ייצור, והיא נחשבת לאחד ממוקדי התעשייה הבולטים בדרום ישראל. פארק התעשייה קריית גת, המנוהל בידי חברת י.ש. גת בע"מ, משתרע מדרום לעיר ומשלב תעשייה מסורתית לצד תעשיות מתקדמות ועתירות ידע.

בפארק פועלים מפעלים מתחומים שונים, ובהם:

תעשיות היי-טק ואלקטרוניקה: אינטל ישראל, HP Indigo, וסטרטסיס.

תעשייה מסורתית ומזון: אסם (מותג “סלטי צבר” ומפעל במבה), סוגת תעשיות, ריסקו, ו-מבשלת הנגב;

תעשיות מתכת, עץ ובנייה: איסכור, פנדור, וויסוניק.

מרכזים לוגיסטיים ושירותיים: פליינג קרגו, שלאון וחברות נוספות.

פארק התעשייה משמש מוקד תעסוקה אזורי ומושך חברות נוספות בתחומי הטכנולוגיה, השירותים והפיתוח. התפתחותו קשורה גם לקידום אזורי הפיתוח הממשלתיים ולקרבת הפארק למחלף קריית גת בכביש 6.

מפעלי אינטל בקריית גת
בפארק התעשייה קריית גת פועלים שניים ממפעלי הייצור המרכזיים של חברת אינטל ישראל, הנחשבים למוקדי טכנולוגיה מתקדמים מהגדולים בעולם.

המפעל הראשון, Fab 18, הוקם בשלהי שנות ה־90 והחל לפעול בשנת 1999, במסגרת השקעה כוללת של מיליארדי דולרים בהקמת תשתית לייצור שבבי מחשב מתקדמים. בשנת 2008 הושלם הקמתו של המפעל השני, Fab 28, שייצר דורות חדשים של שבבים בטכנולוגיות ננו־מטריות מתקדמות.

בשנת 2021 החלה אינטל בהרחבה נוספת של פעילותה בעיר, בהשקעה של למעלה מ־10 מיליארד דולר, להקמת מפעל חדש – Fab 38 – הצפוי להיות מהמתקדמים בעולם בתחומו. הפרויקט נתמך בהחלטת ממשלת ישראל להעניק לחברה מענק השקעה מיוחד כחלק ממדיניות עידוד התעשייה עתירת הידע בדרום.

מפעלי אינטל בקריית גת מעסיקים אלפי עובדים ישירים ועוד אלפי עובדים עקיפים בקבלנות משנה, וממלאים תפקיד מרכזי בכלכלת העיר ובפיתוח התעסוקה בדרום. נוכחות החברה בעיר הביאה להתפתחות שירותים נלווים, הרחבת אזור התעשייה ותנופת פיתוח בתחבורה ובדיור.

מסחר ובילוי
בעיר פועלים מספר מרכזי מסחר ראשיים:
 קניון "לב העיר" בשדרות לכיש. אשר בקומתו העליונה שוכנים משרדי העירייה.
 קניון "גת סנטר" - קניון ותיק בפינת הרחובות הגפן והרימון.
 "כיכר פז" פסאז' מסחרי גדול במרכז העיר צמוד לקניון לב העיר.
 מתחם "BIG" בדרום העיר בשטח של 11,000 מ"ר. 
 מתחם "ישפרו סנטר" בקצה הדרומי של שדרות מלכי ישראל.
 מתחם "דונה" ברובע הבנים בשטח 3,000 מ"ר.
 מתחם "דונה" בשכונת רמות דוד.
 מתחם מסחרי "בית אבגי" - 5,000 מ"ר, ברחוב הגפן ליד קניון גת סנטר וסניף הדואר המרכזי.
 מתחם איי סולומון נחנך בשנת 2019 בסמיכות לתחנת המשטרה בעיר.

כרמי גת:
 מתחם רייסדור מרכז קניות מסוג  הבנוי בצורת חצי גורן ומשתרע על כ-7,000 מ"ר.
 BIG כרמי גת נחנך ונפתח לקהל הרחב ב-19 בדצמבר 2024.
 כרמי גת סנטר.

מתחם הבריכה העירונית נהרס לאחר 60 שנות פעילות, לטובת בריכה עירונית חדשה ומודרנית, אשר נבנתה בידי מפעל הפיס והופעלה בשנת 2013, שינה את שמו מ"גלי גת" ל"קאנטרי 4 העונות". בקאנטרי המחודש ישנם גם חדר כושר חדיש, סאונה רטובה ויבשה וסטודיו.

מתחמים עתידיים:
היי טאוור - קריית גת: מגדל בן 17 קומות בשטח של 22,000 מ"ר, הכולל מתחמי משרדים מסחר ובית מלון. הבניין ייבנה בין שדרות לכיש רחוב הגפן ושדרות פ"ז, הפרויקט ייבנה על ידי חברת איבגיס בע"מ ואושר בוועדה המחוזית בספטמבר 2025.
 ב-2023 אושרה תוכנית המתאר הלאומית למערכת הבריאות (תמ"א 1/ 20) של משרד הבריאות ומינהל התכנון, להקמה עתידית של 9 בתי חולים, בהם בית חולים בקריית גת.

ספורט
בעיר פועלים מספר מועדוני ספורט במספר ענפים, כולל בענף הקריקט.

כדורגל
שמאל|ממוזער|250px|האצטדיון העירוני קריית גת

בענף הכדורגל - פועלות שתי קבוצות כדורגל: מכבי עירוני קריית גת המשחקת בליגה א' ובית"ר קריית גת  המשחקת בליגה ב' (הוקמה מחדש בשנת 2016). בעבר היו בקריית גת קבוצות נוספות כדוגמת הפועל קריית גת.

מ.ס. קריית גת
מ.ס. קריית גת  הייתה קבוצת כדורגל לגברים שהתקיימה זמן קצר בלבד. קבוצת הכדורגל נשים "מ.ס. קריית גת" נחשבת לקבוצה הדומיננטית יותר ואף זכתה באליפות ליגת העל פעמיים רצופות וזכתה בגביע פעם אחת.

מכבי
מכבי עירוני קריית גת הוא המועדון הבכיר בעיר שהתמודד בליגת העל בכדורגל בעבר. כיום המועדון מתמודד בליגה א'.

בית"ר
בעוד מכבי קריית גת התמודדה בעבר בליגת העל, בית"ר קריית גת התמודדה בליגות הנמוכות לרוב. המועדון הוקם בשנת 1970 והצטרף לאגודת הספורט בית"ר. תחילה שיחק במחוז גזר בליגה ד'. בעונת 1981/1982 הקבוצה סיימה במקום הראשון במחוז דרום של ליגה ג' ועלתה לליגה ב', אך ירדה בחזרה לאחר שלוש עונות. בעונת 1986/1987 חזרה הקבוצה לליגה ב', וירדה שוב לאחר שתי עונות. בעונת 1999/2000 הקבוצה העפילה לליגה א' לאחר שעלתה שתי ליגות תוך שנתיים. המקום הגבוה ביותר שהמועדון הגיע אליו הוא המקום השישי בליגה א' (הליגה השלישית). לאחר עונת 2005/2006, התאחד המועדון עם מכבי קריית גת והתפרק. בספטמבר 2016, הוקם מחדש והחל לשחק בליגה ג' דרום. בעונת הבכורה, עונת 2016/2017, סיים המועדון במקום השני ונשאר בליגה ג'. שנה לאחר מכן, בסיום עונת 2017/2018, סיים המועדון במקום הראשון בליגה ג' דרום והעפיל לליגה ב'.

כדורסל
מכבי קריית גת הייתה קבוצה ששיחקה בליגת הלאומית בכדורסל.

שלטון מקומי
ראשי ועד היישוב, המועצה והעירייה

 אריה לובה אליאב (1954–1955) – ראש צוות ההקמה של חבל לכיש
 לוי ארגוב (1955)
 יצחק (צ'יזיק) חרפי (1955-1957) – היה ממונה על העיירה מטעם הסוכנות היהודית מאוקטובר 1954 עד יולי 1957. לאחר עזיבתו הועברה האחריות על העיירה לידי משרד הפנים.
 ד"ר גדעון נאור (1958–1965) – מונה ליושב ראש ועד המתיישבים. היישוב הוכר כמועצה מעט אחרי כניסתו לתפקיד.
 אריה מאיר (1965–1976) – היישוב הוכר כעיר בתקופת כהונתו
 דוד מגן (1976–1986)
 זאב בוים (1986–1996)
 אלברט ארז (1996–2003)
 אבירם דהרי (2003–2024)
 כפיר סויסה (2024–נוכחי) - שימש כמנכ"ל משרד התרבות והספורט קודם לכן, בממשלה ה-37.

רבני העיר
בשנת תשט"ו מונה הרב מרדכי אלמליח לרב העיר, לאחר פטירתו החליפו בתשמ"ג הרב שלמה בן חמו.

בתשי"ט לבקשת יוצאי רומניה, מנוה לצידו של הרב אלמליח הרב שלום דרמר כרב האשכנזי נפטר באייר תשנ"ז. 5 שנים לאחר פטירתו, בתשס"ב החליפו הרב משה הבלין.
חינוך

בתי הספר התיכוניים בקריית גת מופעלים על ידי רשת אורט.

בעיר ממוקמות ישיבת ההסדר דרך חיים, ישיבת ההסדר קריית גת והגרעינים התורניים שלצידם, ישיבת תומכי תמימים בקריית גת, ומוסדות תורה שהקים הרב ניסים מויאל.

ערים תאומות







גלריה

קישורים חיצוניים






  הרכבת הראשונה בקרית גת, יומני כרמל 1957 (התחלה 4:38)
  קריית גת ,"עיר העתיד", קולטת עליה, מינהל ההסברה, 1959 (התחלה 3:15)


 רוני בר, חזון שהופך למציאות, באתר אורבנולוגיה, המעבדה לעיצוב עירוני, 21 באוגוסט 2013







הערות שוליים

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1954
קטגוריה:מישור החוף הדרומי
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:יישובי חבל לכיש
קטגוריה:יישובים בשפלת יהודה
קטגוריה:עיירות פיתוח
קטגוריה:ערים במחוז הדרום
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם יישוב קדום