מקאמה

מקאמה (בערבית: مقامة, אספת שבט, סיפור שמספרים באספתו, ומכאן השם העברי 'מחברת', במובן חבורה) היא יצירה שירית-סיפורית מגוונת, המשלבת בתוכה פרוזה מחורזת בעלת ברק רטורי ושירים שקולים. מקאמות היו נפוצות בשירה הערבית של ימי הביניים, וממנה הגיעו לספרות העברית של יהדות ספרד.

חוקר הלשון יהודה רצהבי עמד על מאפייניה של המקאמה:

המקאמה הערבית בימי הביניים

שמאל|ממוזער|200px|המקאמה השביעית של אל-חרירי מסוף המאה העשירית
ראשיתה של המקאמה ביצירתו של הסופר הערבי בדיע א-זמאן אל-המד'אני, יליד המדאן בן המאה העשירית. המשיך בדרך זו והרחיבה אל-חרירי במאה ה-11. המקאמות של שני יוצרים אלה מתמקדות בעלילותיהם של גיבורים נכלוליים, שנדודיהם ומעשיהם מסופרים בפני אספת השבט על ידי המספר. הגיבור הנכלולי מפגין שליטה וירטואוזית בשירה הערבית (או בעברית המקראית, כאשר מדובר במקאמה עברית) ובפילוסופיה הקלאסית. במקאמה אופיינית יש כחמישים אפיזודות, שבהן הגיבור הנכלולי, בדרך כלל תחת מסווה, מוציא בתחבולותיו מהמספר את כספו, ומוביל אותו לאירועים מביכים ולעיתים אף אלימים. חרף זאת, המספר ממשיך לתור אחר חברתו של הגיבור, מוקסם מיכולתו הרטורית.

כתבי יד של יצירתו של אל-חרירי אוירו לעיתים קרובות במיניאטורות. אל-חרירי פיתח את הסגנון הרטורי של המקאמה, לדרגה שהפכה את יצירתו לחומר לימוד לתורת הנאום, וכבסיס למילונאות של הערבית של המאה ה-8 והמאה ה-9.

מקאמה בספרות העברית של ימי הביניים
יהודה אלחריזי תרגם את המקאמות של אל-חרירי לעברית, בערך בשנת 1218, וקרא להן "מחברות איתיאל" ("מחברת" כאן היא במשמעות של "מקאמה"). כשנתיים לאחר מכן כתב אלחריזי את המקאמות שלו, "תחכמוני". יעקב בן אלעזר, בן זמנו, חיבר את קובץ המקאמות המחורזות "ספר המשלים".

מקאמות עבריות נוספות התרחקו מסגנונם של אל-המדאני ואל-חרירי. יוסף אבן זבארה, שחי בברצלונה בסוף המאה ה-12 ובתחילת המאה ה-13, כתב את "ספר שעשועים", שבו המחבר, המספר והגיבור הנכלולי הם כולם אבן זברה עצמו. 

"מחברות עמנואל" של עמנואל הרומי אף הן מקאמות.

מקאמה בספרות העברית המודרנית
מקאמה נודעת היא יצירתו של חיים נחמן ביאליק, "אלוף בצלות ואלוף שום".

בעברית בת ימינו משמש המושג "מקאמה" גם לתיאורה של פרוזה מחורזת.
בין מחברי המקאמות בעברית עכשווית אפשר למנות את חיים חפר, שפרסם במשך למעלה מעשור מקאמה שבועית בענייני דיומא בעיתון "ידיעות אחרונות", ואת השדרן איזי מן שחיבר יותר מ-5,500 מקאמות לאירועים ולטקסים ממלכתיים של מדינת ישראל, לצה"ל, לקרן קיימת לישראל ולמאות גופים וארגונים.

ראו גם
 ספרות ערבית

לקריאה נוספת
 דן פגיס, מקאמות עבריות וסיפורים אחרים בפרוזה מחורזת, תשל"ד
 יהודה רצהבי, ילקוט המקאמה העברית, 1974
 שלמה דב גויטיין, "המקאמה והמחברת", מחברות לספרות ה', 1951
 נורית גוברין, "סגנון המקאמה בספרות העברית בדורות האחרונים", מאסף ח-ט (בעריכת ישראל כהן ודב סדן), תשכ"ח (נדפס שוב בספרה קריאת הדורות: ספרות עברית במעגליה, כרך א, תל אביב: גוונים ואוניברסיטת תל אביב, תשס"ב 2002, עמ' 369–397)
 איזי מן, על במותיך, הוצאת משרד הביטחון והוצאת מודן (2013) ולמען ביטחוננו, משרד הביטחון ומודן (2016)

קישורים חיצוניים




הערות שוליים

*
קטגוריה:סוגות שיריות
קטגוריה:שירת ימי הביניים
קטגוריה:שירה ערבית