רן כהן

רן כהן (נולד ב-20 ביוני 1937) הוא אלוף-משנה בדימוס ופוליטיקאי ישראלי. כיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגות רצ ומרצ, שר בממשלת ישראל וסגן שר הבינוי והשיכון. כיהן כיו"ר מכון התקנים הישראלי משנת 2011 עד מאי 2016.

ביוגרפיה
נולד בשם סעיד כהן ב-20 ביוני, אך לא ברור האם בשנת 1937 (על פי אתר הכנסת), 1938 (על פי האוטוביוגרפיה שלו) או 1939 (על פי ראיונות שנתן בשנות ה-80), בבגדאד שבעיראק למשפחה מסורתית ציונית. שני אחיו הגדולים, אליהו (איתן) ויעקב, היו מעורבים בפעילות הציונית במחתרת היהודית ויעקב ישב בכלא בשל כך. אביו, יצחק אליהו כהן (שנפטר בשנת 1969), היה מהנדס ראשי בחברת הרכבות העיראקית ולאחר הגעתו לארץ ישראל, עבד ברכבת ישראל בחיפה והתגורר עם משפחתו בעכו.

בילדותו חווה כהן עם משפחתו את פרעות הפרהוד. הוא התחנך בבית הספר אליאנס. בינואר 1950 עלה סעיד כהן לבדו לישראל דרך איראן במסע שנמשך ארבעה חודשים. הוא נקלט במחנה העולים "שער העלייה", עד שפגש את אחיו אליהו שלקח אותו לקיבוץ גן שמואל, שם נכנס למסגרת חינוכית ולימודית.

לקראת גיוסו לצה"ל, נכשל במבדקים לקורס טיס. התגייס באוגוסט 1957 וביקש להתנדב לחטיבת הצנחנים אך באותה עת נקבעה מכסה לגיוס לצנחנים מקיבוץ גן שמואל, וכהן שובץ בחיל התותחנים. שירת כלוחם ומפקד תומ"ת בגדוד 404. בינואר 1958 יצא לקורס קצינים. לאחר הקורס שובץ כמדריך בבית הספר לקצינים אולם לאחר שבועיים הועבר לבקשתו ושובץ כמפקד מחלקת סיוע (מרגמות 120 מ"מ) בפלוגה המסייעת של גדוד 890 בחטיבת הצנחנים.

בשנת 1960 השתחרר מצה"ל בדרגת סגן ולקח חצי שנה חופשה מהקיבוץ, תקופה בה עבד באספסת ובבניין, כדי להרוויח כסף למימון שיפוצים בבית הוריו בעכו. למד לתואר ראשון בכלכלה ובפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. במלחמת ששת הימים שימש מפקד סוללה בגדוד 332 וכקצין קישור ארטילרי במילואים, ולחם עם גדוד הצנחנים 890 ברצועת עזה וחצי האי סיני. במבצע תופת שימש קצין קישור בחטיבת הצנחנים. במלחמת יום הכיפורים לחם כסמג"ד מרגמות 332, שהיה גדוד מילואים בחטיבת הצנחנים הסדירה. לחם בקרבות בחזית הדרום, בין היתר בראס סודר כנגד כוחות הארמייה השלישית ובקרב החווה הסינית.

בגן שמואל עבד כהן בנגריה, בפלחה, בהדברת מזיקים בגידולי הכותנה וכמזכיר הקיבוץ. ב-1973, זמן קצר לאחר שאודי אדיב נעצר באשמות בגידה וריגול, עזר כהן, שהיה מזכיר הקיבוץ באותה עת, להורי אודי אדיב (בנם עזב את הקיבוץ כמה שנים לפני כן), לשכנע את אספת הקיבוץ להקצות להם תקציב לייצוג בנם בבית המשפט.

בשנים 1974 עד 1977 פיקד על גדוד מילואים 332. במבצע שלום הגליל היה סגן מפקד אגד בעוצבת האש ופיקד על שמונה גדודי ארטילריה שכיתרו את ביירות. בספטמבר 1983 שב, לבקשת הרמטכ"ל, משה לוי, לשירות קבע בדרגת אלוף-משנה למשך חצי שנה וארגן את עוצבת כדור האש כאגד תותחנים מוצנח מלא בעוצבת האש.

קריירה פוליטית
לאחר הקמת המערך כרשימה משותפת של מפ"ם ומפלגת העבודה בסוף שנות ה-60, היה חלק מקבוצת הפורשים ממפ"ם במאי 1968, אשר הקימו את תנועת שמאל ישראלי חדש, והיה מהפעילים הבולטים בסניף התל אביבי שלה, שמאוחר יותר היווה את הגרעין לתנועת תכלת-אדום בראשות מאיר פעיל. ב-31 באוקטובר 1970 נבחר למזכיר קיבוץ גן שמואל. יחד עם מאיר פעיל היה שותף להקמת רשימת מוקד, תוך איחוד כוחות בין תכלת-אדום לבין מק"י בראשות שמואל מיקוניס. הרשימה המשותפת התמודדה בבחירות לכנסת השמינית בשנת 1973, כאשר מאיר פעיל נבחר כח"כ יחיד מטעמה. שיתוף הפעולה בין רן כהן ומאיר פעיל המשיך גם אחרי פירוק מוקד בשנת 1975, ולקראת הבחירות לכנסת התשיעית חברה תנועתם, תכלת-אדום, למהלך שהוביל להקמת של"י בראשות לובה אליאב. כהן שימש כראש סיעת של"י בהסתדרות וכיו"ר של"י עד פירוקה לאחר כישלונה בבחירות לכנסת העשירית, אז הצטרפו הוא ותומכיו לתנועת רצ של שולמית אלוני.

בשנת 1984 נבחר כהן לראשונה לכנסת ה-11 מטעם רצ. בהמשך שנות השמונים הפכה רצ לכוח מרכזי בשמאל הישראלי, לאחר שחברו אליה הח"כים יוסי שריד ממפלגת העבודה ומרדכי וירשובסקי מ"שינוי". כח"כ וכראש סיעת רצ בהסתדרות הוביל כהן קו סוציאליסטי ברור, תוך שיתוף פעולה הדוק עם מפ"ם, שחזרה לא מכבר לתפקד כרשימה עצמאית לאחר שפרשה מהמערך. כהן התמיד במגמה זו גם כחבר בכנסת השתים-עשרה מטעם רצ, ולפועלו היה משקל מרכזי בטשטוש הגבולות בין רצ ומפ"ם, מה שהוביל להקמת מרצ כאיחוד של רצ, מפ"ם ושינוי בבחירות לכנסת השלוש עשרה. כהן כיהן מטעם מרצ (כולל מרצ-יחד) ברציפות עד לכנסת השבע-עשרה.

במהלך הכנסת השלוש-עשרה כיהן בממשלתו השנייה של יצחק רבין כסגן שר הבינוי והשיכון בנימין בן-אליעזר מ-4 באוגוסט עד 31 בדצמבר 1992. בראשית ימי הכנסת החמש עשרה כיהן בממשלתו של אהוד ברק כשר התעשייה והמסחר (עד 24 ביוני 2000).

בכנסת כיהן כיו"ר סיעת מרצ, יו"ר הוועדה לביקורת המדינה, חבר ועדת החוץ והביטחון, יו"ר ועדת חקירה פרלמנטרית בנושא הפערים החברתיים בישראל, יו"ר הוועדה לזכויות הילד ויו"ר ועדת המשנה למודיעין ולשירותים החשאיים. כהן תמך בתוכנית ההתנתקות וטען שהיא טובה לביטחון ונדרשת כדי למנוע קסאמים על שדרות ואשקלון. הוא אמר ש"תפקידה של תוכנית ההתנתקות הוא להביא ליציאה מכל השטחים, פינוי ההתנחלויות וביסוס ישראל בקווי 67'. מרגע שתונע ההתנתקות יתחיל המהלך שיביא לפתרון כולל, בין אם שרון ירצה או לא".

בכנסת ה-17 היה יושב-ראש ועדה מיוחדת לבעיית העובדים הזרים, חבר בוועדה לזכויות הילד ובוועדת העבודה, הרווחה והבריאות. כהן נחשב לאחד הח"כים החברתיים הבולטים במשכן ויו"ר השדולה לאנשים עם מגבלויות. הוא התמודד ב-18 במרץ 2008 על ראשות מרצ, אך הפסיד לחיים אורון כתוצאה מהצבעה מסיבית לטובת אורון של מתפקדי התנועה הקיבוצית. לאחר כישלונו ביקר את מרצ על מה שהוא רואה כנטישה של דרכה החברתית והתמקדות בלעדית בנושא המדיני.

בין יתר פעילויותיו, מילא גם את התפקיד של יו"ר עמותת "בית אור-אביבה" המפעילה מוסדות לגמילה מסמים ויו"ר בית נבחרי ההסתדרות, באוגוסט 2011 מונה ליו"ר מכון התקנים הישראלי.

ב-1 בנובמבר 2008, הודיע כי אינו מתכוון להתמודד בבחירות לכנסת השמונה עשרה ולמעשה, על פרישתו מהחיים הפוליטיים. לפיכך, הוצב במקום ה-117 והסמלי ברשימת מרצ לכנסת. הוא הוצב במקום זה גם בבחירות לכנסת התשע עשרה (2013) ובמקום ה-114 בבחירות לכנסת העשרים (2015). כמו כן בבחירות לכנסת העשרים ואחת הוצב במקום ה-117 הסמלי ברשימת מרצ. בבחירות לכנסת העשרים ושתיים הוצב במקום ה-117 ברשימת המחנה הדמוקרטי. בבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצב במקום ה-116 ברשימת העבודה-גשר-מרצ. בבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב במקום ה-116 ברשימת מרצ.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-113 ברשימת מרצ. עוד קודם לכן בבחירות לראשות המפלגה שהתקיימו באוגוסט 2022 הביע תמיכה בזהבה גלאון.

 חוקים בולטים שהציע 
 חוק הדיור הציבורי, עליו כתב את הספר "המלחמה על הבית - מהלכיו של חוק הדיור הציבורי"
 חוק שכר מינימום
 חוק איסור הקמת מצבות זיכרון לזכר מבצעי מעשי טרור, תשנ"ח-1998, שבא לאפשר הריסת האנדרטה של ברוך גולדשטיין.

 לאחר עזיבת הכנסת 
ב-2009 מונה לנשיא לשכת המסחר ישראל-אסיה. ב-2011 מונה לראש מכון התקנים הישראלי.

ב-2016 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי "סעיד".

כהן נשוי לאורית כהן ואב ל 4 ילדים, שתי בנות מנישואיו הראשונים ושני ילדים נוספים מנישואיו הנוכחיים.

לקריאה נוספת
 רן כהן, סעיד, הוצאת הקיבוץ המאוחד - ספרית פועלים, 2016 - אוטוביוגרפיה .

קישורים חיצוניים



 יובל קרני, מרצ טעתה. והיא תשלם, 4 באפריל 2008 - ריאיון עם רן כהן מתוך השבועון "ידיעות הקיבוץ", באתר הקיבוצים
 קרני עם-עד, "ילד החוץ" של השמאל, 4 בינואר 2008 - ריאיון עם רן כהן מתוך השבועון "ידיעות הקיבוץ", באתר הקיבוצים

  - חלק א'
  - חלק ב'




הערות שוליים

קטגוריה:בוגרי השומר הצעיר
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם רצ
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השבע עשרה
קטגוריה:מזכירי קיבוצים
קטגוריה:מפקדי גדודים בחיל התותחנים
קטגוריה:מפקדי עוצבת כדור האש
קטגוריה:מבשרת ציון: חברי הכנסת
קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:גן שמואל: אישים
קטגוריה:בוגרי המוסד החינוכי גן שמואל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה לזכויות הילד
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה
קטגוריה:יושבי ראש הוועדה המיוחדת לבעיית העובדים הזרים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:קציני צה"ל בכירים שכיהנו כשרים בממשלת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:חברי הכנסת: חקלאים
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי צבא
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל התותחנים במלחמת ששת הימים