נבג

נֶבֶג (בלועזית: "ספורה" – Spore) הוא גופיף רבייה חד־תאי או בעל תאים אחדים, הקיים באצות, צמחים, פטריות ובמינים שונים של חיידקים. הנבג הוא יחידת רבייה והפצה אל־זוויגית, שאינה תוצר של הכלאה בין פרטים. בפטריות, אצות, טחבים, שרכים וחיידקים, הנבגים משמשים להפצה, בעוד שבצמחים עילאיים הם מנוונים.

הנבגה
שמאל|ממוזער|250px|מנבגים של טחב

נבג הוא יחידה המורכבת מתא אחד או מספר תאים בודדים, שמשמשת אורגניזמים מסוימים, בכללם פטריות, צמחים ואצות, לצורך רבייה, הפצה, והישרדות. תאי היחידה יכולים להתאים את עצמם לתנאי סביבה קשים, על ידי הפחתת פעילותם למינימום האפשרי, והם יכולים לחזור לפעילות רגילה כאשר התנאים משתפרים (למשל בנוכחות מים). ידוע על נבגים בני עשרות ואף מאות שנים שנשמרו בסביבות קשות לקיום עד להשתפרות התנאים. ישנם נבגים המסוגלים לשרוד קרינה רדיואקטיבית, על־סגולה או לחץ אטמוספירי גבוה או נמוך במיוחד. נבגים נבחנו בחשיפה לחלל החיצון והראו יכולת חזרה לחיים.

הנבג נוצר בתהליך הנקרא הנבגה. במסגרת התהליך תא חי ופעיל מתחיל "לסגור" פעילויות תוך תאיות, ובמקביל צובר כמויות אנרגיה, חומרי מזון ותשמורת. צורת התא משתנה, והוא הופך לכדור בעל מעטפת חוץ תאית. המעטפת שומרת על הנבג מסביבה חיצונית עוינת כגון טמפרטורה קיצונית, שינויי לחץ, יובש ותנאים חיצוניים אחרים. בתוך המעטפת קיימת שכבה פנימית נוספת המעניקה הגנה ואמצעי מזון וקיום. לאחר הפשרת התנאים התא חוזר לפעילות על ידי שימוש בחומרי התשמורת ופירוק המעטפת. אחרי שהתא חוזר לחיים, מתפקד התא כתא רגיל אך צורך כמות מזון ואנרגיה מועטה מהרגיל – עד לסגירת הפער.

נבגים בצמחים

בצמחים, הנבג הוא תא הפלואידי יחיד, ממנו מתפתח הגמטופיט בסדרה של חלוקות מיטוטיות. הנבג נוצר במנבג על ידי חלוקה מיוטית של תא אם. במהלך האבולוציה התפתחה דו־צורתיות מורפולוגית בנבגים, וצמחים החלו לייצר במקביל שני סוגים של נבגים: נבגים זכריים ונבגים נקביים.

הנבג הזכרי (מיקרוספורה, microspore) הוא נבג הנוצר במנבג זכרי, ממנו יתפתח גמטופיט זכרי המייצר תאי זרע.

הנבג הנקבי (מגהספורה, megaspore) הוא נבג הנוצר במנבג נקבי, ממנו יתפתח גמטופיט נקבי המייצר ביציות.

 ראו גם 
 מנבג
 ספורוציט

קישורים חיצוניים





 הערות שוליים 

קטגוריה:מורפולוגיה של צמחים
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:רבייה בצמחים