כפר מנדא

כפר מנדא (בערבית: كفر مندا) היא מועצה מקומית ערבית במחוז הצפון בישראל, בשוליה המערביים של בקעת בית נטופה, למרגלות הר עצמון. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1964.

היסטוריה
במקום התקיים יישוב יהודי בתקופת המשנה, תקופת התלמוד וימי הביניים בשם כפר מנדי, המוזכר במקורות מהתקופה הרומית והביזנטית. משנת 640, בעת הכיבוש הערבי, תושבי הכפר הם מוסלמים. לפי הגאוגרף האסלאמי הידוע יאקות אל-חמאווי שחי בתחילת המאה ה-13, המקומיים סיפרו שכפר מנדא הוא מדין, וכי בו מצויים קבר ציפורה, בת יתרו כהן מדין ואשת משה, וגם הבאר המוזכר כמקום המפגש של ציפורה ומשה. כמו כן, סופר שנפתלי ואשר קבורים שם.

בתקופת התלמוד פעלו בכפר מנדא, בין השאר, האמוראים רבי יששכר דכפר מנדי, שקברו זוהה בכפר, ורבי יוסי מדאה. לפי מסורות מהמאה ה-16, קבורים במקום גם התנאים רבן שמעון בן גמליאל הזקן ועקביא בן מהללאל. יהודים נוהגים לבקר בקברים אלו עד היום, אך התושבים סבורים שהקבר המזוהה עם יששכר דכפר מנדי שייך למצביא צלאח א-דין.

ב-18 ביולי 1948, במבצע דקל, שנערך במסגרת קרבות עשרת הימים במלחמת העצמאות, נכבשה כפר מנדא על ידי כוחות צה"ל.

בשנת 1970 נסללו 7 הקילומטרים הדרומיים של כביש 784 שחיברו את הכפר עם כביש 79.

בנובמבר 2020 הגישה פרקליטות המדינה כתבי אישום בשל פרשת שוחד בבחירות למועצה ב-2018.

חברת הנסיעות והתיירות נצרת מפעילה את התחבורה הציבורית ביישוב. קו התחבורה הפנימי (קו 8) פועל שבעה ימים בשבוע ואף ביום הכיפורים.

כיום
ביישוב אחד עשר בתי ספר: שישה בתי ספר יסודיים, שתי חטיבות ביניים, שני בתי ספר תיכוניים ובית ספר של חינוך מיוחד. כמו כן, ישנם ביישוב בית הקשיש, מתנ"ס, משטרה קהילתית, סניף בנק וחמישה מסגדים. אחרי אירועי אוקטובר 2000 הכפר התפתח כלכלית והפך למרכז מסחרי לכפרים הקרובים והמושבים הסמוכים. 

על פי נתוני המשרד להגנת הסביבה לשנת 2024, כפר מנדא נמצא במקום השלישי בישראל מבחינת מספר התלונות על מפגעי פסולת, שהוגשו למוקד המשרד להגנת הסביבה. הדבר נובע בעיקר בשל שריפות פסולת בלתי מורשות בגליל התחתון. 

אוכלוסייה

תושבי היישוב מורכבים מכ-30 חמולות כמו זידאן - עיסאוי - טאהא - עאלם - עבד אלחלים - חוש - חושאן - שנאוי- מוראד -עבד אלחמיד -עזאם - קדח ועוד.

שיעור הריבוי הטבעי בכפר גבוה. בשנת 1948 גרו בו 1,250 תושבים, ואילו בשנת 2013 חיו בו כ-18,000 תושבים, שכולם מוסלמים.

מעטים מתושבי היישוב הם בעלי השכלה אקדמית ורובם עובדים במערכת החינוך, כמו למשל סופר ומחנך סוהיל עיסאוי.

 קברי צדיקים בכפר 

 רבן גמליאל (זיהוי מתקופת הגאונים)
 עקביא בן מהללאל (זיהוי מהמאה ה-13)
 רבן שמעון בן גמליאל (זיהוי מסוף המאה ה-13)
 שמעון בן יעקב (זיהוי מהמאה ה-14)
 לוי בן יעקב (זיהוי מהמאה ה-14)
 יששכר דכפר מנדי (זיהוי מהמאה ה-16)
 רבי יהושע (זיהוי מהמאה ה-17)
 עשרה גאונים (זיהוי מהמאה ה-18)

קישורים חיצוניים


 כפר מנדא באתר הרשות לפיתוח הגליל



הערות שוליים

ימין|ממוזער|250px|כיכר בכפר מנדא

*
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות
קטגוריה:יישובים ערביים בישראל
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז הצפון