ראש ממשלת ישראל

ראש ממשלת ישראל הוא ראש הרשות המבצעת בשיטת הממשל בישראל. החוק הישראלי מקנה לממשלה שאותה מנהל ראש הממשלה את סמכויות השלטון הביצועיות, על אף שנשיא המדינה מוגדר בחוק כראש המדינה. לראש ממשלת ישראל מתמנה אחד מחברי הכנסת, שנשיא המדינה הטיל עליו להרכיב ממשלה, אחר התייעצות עם נציגי הסיעות, ושהצליח לקבל את אישורה של הכנסת להרכב ממשלתו. תהליך בחירתו של ראש הממשלה, וכן סמכויותיו וסמכות ממשלתו נקבעו בחוק יסוד: הממשלה, שעבר גלגולים אחדים.

ראש ממשלת ישראל השלושים ושבע שהושבעה בדצמבר 2022 הוא בנימין נתניהו.

סמכויותיו ותפקידיו של ראש הממשלה
ראש הממשלה מרכיב את רשימת השרים של הממשלה ומגיש אותה לאישור הכנסת.
ראש הממשלה מנהל את ישיבות הממשלה ואת עבודת הממשלה בכלל. הוא ממלא את מקומם של שרים שהתפטרו או שנבצר מהם למלא את תפקידם, הוא הקובע את העניינים שבהם תטפל הממשלה, והוא הנושא באחריות הראשית לתוצאות מדיניות הממשלה.

עם זאת, החוק קובע כי הממשלה כולה (שלא כמו משטר נשיאותי) היא הגוף השולט במדינה, ולפיכך החלטות הממשלה מתקבלות בהצבעות שדורשות תמיכה של רוב השרים, וקולו של ראש הממשלה שווה לקולו של כל שר אחר. ראש הממשלה אינו יכול לכפות את דעתו על הממשלה באופן ישיר, אולם הוא יכול:
 לפטר שרים (גם בלי הסכמת הכנסת) באופן שיקנה לו תמיכה מרבית. בפסיקת בג"ץ נקבע כי אין מניעה מראש ממשלה לפטר שרים המתנגדים לו לפני הצבעה בממשלה, כדי ליצור רוב בעד ההחלטה. מנגד השרים המפוטרים וסיעותיהם יכולים להצטרף לאופוזיציה בכנסת, ולתמוך בהצעות אי-אמון בממשלה.
 לפזר את הכנסת ולקבוע בחירות חדשות, במצב בו יש בכנסת רוב שלא מאפשר לממשלה לתפקד, ובלבד שקיבל את אישורו של נשיא המדינה לכך.
 במצב חירום, כאשר קיים צורך דחוף וחיוני להתקין תקנות שעת חירום, ולא ניתן לכנס את הממשלה לשם כך, בסמכותו של ראש הממשלה להתקינן בעצמו.
בנוסף, ראש הממשלה הוא הקובע הבלעדי של סדר היום של ישיבות הממשלה והוא גם המנהל של הישיבות, שמתנהלות בהתאם לתקנון הממשלה.

ראש הממשלה ממונה ישירות על שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, המטה לביטחון לאומי, הוועדה לאנרגיה אטומית ומערך הסייבר הלאומי. ראש הממשלה אינו ממונה על צה"ל רשמית, אך מוביל ומנווט את מדיניות החוץ והביטחון באמצעות המטה לביטחון לאומי והמזכירות הצבאית.

 ועדות שרים 
מתוקף מעמדו הקרדינלי של ראש הממשלה בהובלת מדיניות, סדר היום של הממשלה והאג'נדה, ראש הממשלה חבר במספר ועדות שרים, בהן מכוח חוק, ומתוקף קידום מדיניות הממשלה והובלתה ויישומה בנושאי מדיניות ביטחון-לאומי, מדיניות חברתית-כלכלית ובקידום פרויקטים לאומיים.
+ועדות השרים בהן חבר ראש ממשלת ישראלועדהמעמד1ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי (על פי חוק)יושב ראש
(יו"ר)2ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי (על פי חוק)3ועדת המשנה של ועדת השרים לביטחון לאומי לעניין ייצוא ביטחוני4ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה5ועדת שרים לענייני הסדרת התיישבות ופיתוח כלכלי של החברה הבדואית בנגב6ועדת שרים לעניין קידום שילובם בחברה הישראלי של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי בחברה הישראלית7ועדת שרים למאבק ביוקר המחיה8ועדת שרים לענייני ירושלים רבתי9ועדת שרים לענייני החברה הערבית

 מינוי 
ממוזער|250px|ראש הממשלה דוד בן-גוריון בפגישה עם ג'ון קנדי (מימין) שעתיד להיות נשיא ארצות הברית, בעת שביקר בישראל, 8 באוקטובר 1951.
תהליך בחירתו של ראש הממשלה, וכן סמכויותיו וסמכות ממשלתו נקבעו בחוק יסוד: הממשלה, שעבר גלגולים אחדים.

ראש הממשלה נבחר בבחירות דמוקרטיות, אבל באופן עקיף – ציבור הבוחרים בוחר את חברי הכנסת שהם נציגיו בכנסת, ואלה בוחרים את ראש הממשלה ומאשרים את הרכב הממשלה שהקים. שיטה זו נהוגה בישראל מאז יום היווסדה, למעט תקופה קצרה בין השנים 1996–2001. במהלך תקופה זו היה בתוקף חוק הבחירה הישירה, שהנהיג שיטה שבה הצביעו הבוחרים בנפרד לכנסת ולראש הממשלה. השיטה הונהגה בתקווה להביא ליתר יציבות בשלטון, אולם היא בוטלה כשהתברר שאין היא משיגה את מטרתה.

על-פי השיטה הנוהגת היום, עם בחירתה של כנסת חדשה מזמין נשיא המדינה נציגים מן הסיעות החברות בכנסת החדשה לשם התייעצויות. בסופן, ולא יאוחר משבוע ימים מיום פרסום תוצאות הבחירות, הוא מטיל על אחד מחברי הכנסת החדשה להרכיב ממשלה. בדרך כלל, הנשיא מטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על חבר הכנסת שזוכה לתמיכה בכוח של מספר רב יותר של חברי הכנסת החדשה. לראש הממשלה המיועד ניתנים 28 ימים להשלמת מלאכת הרכבת הממשלה, אך הנשיא רשאי להאריך תקופה זו בתקופות נוספות, ובלבד שלא יעלו יחד על 14 ימים. במהלך הזמן הזה הוא מקיים משא ומתן עם סיעות התומכות בו שבו מגובשים עיקרי המדיניות של הממשלה ("קווי יסוד") וחלוקת הסמכויות בתוכה ("התיקים" או השרים העומדים בראש משרדי הממשלה). בתום המשא ומתן, מציג ראש הממשלה המיועד את ממשלתו בפני הכנסת. הוא מציג את ההסכמים שהושגו עם הסיעות החברות בממשלה החדשה (סיעות הקואליציה), את קווי היסוד של הממשלה, את השרים החדשים ואת תפקידיהם. לאחר שמיעת טיעונים בעד ונגד התמיכה בממשלה החדשה מתקיימת הצבעה. אם תוצאות ההצבעה מורות על תמיכה בממשלה החדשה, נשבע ראש הממשלה החדש אמונים בזו הלשון:

במקרה וראש הממשלה המיועד מציג ממשלת חילופים ותוצאות ההצבעה מורות על תמיכה בממשלה החדשה, נשבע ראש הממשלה החדש אמונים בזו הלשון:

ולאחריו נשבעים ראש ממשלת ישראל החלופי (במקרה של ממשלת חילופים) וכל השרים החדשים. כל זמן שראש הממשלה החדש לא הציג את ממשלתו וקיבל לה את אישור הכנסת, ממשיך בתפקידו ראש הממשלה היוצא, אף אם כבר אינו חבר הכנסת.

אם לאחר 42 הימים (28 הימים + 14 ימי ההארכה) המועמד לא הודיע לנשיא המדינה שהרכיב ממשלה, או שהודיע לו לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה, או שהציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון (כמו שקרה לשמעון פרס בשנת 1990 עקב משבר פוליטי שכונה לימים "התרגיל המסריח"), הנשיא יכול להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה על מועמד אחר, וגם לו יש 28 ימים להרכבת ממשלה, ללא הארכות. אם עברה תקופה זו והמועמד לא הודיע לנשיא המדינה שהרכיב ממשלה, או שהודיע לו לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה, או שהציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון, אזי יכולים להתאגד 61 חברי כנסת ולהציע בכתב בפני הנשיא מועמד, שהוא חבר הכנסת שהביע את הסכמתו להרכבת ממשלה. במצב זה, לנשיא אין יכולת להפעיל שיקול דעת ולהתנגד, והוא נותן לו 14 ימים להרכיב ממשלה.
ימין|ממוזער|250x250 פיקסלים|ראש הממשלה מנחם בגין משחק שחמט עם יועץ נשיא ארצות הברית לביטחון לאומי זביגנייב בז'ז'ינסקי בין שיחות השלום בקמפ דייוויד. משמאל מנהל לשכת רה"מ יחיאל קדישאי. מביטים על המשחק – אפרים פורן ושמחה דיניץ.
אם לאחר כל התהליכים הללו לא הורכבה ממשלה – תתקיימנה בחירות חדשות לכנסת ביום שלישי האחרון שבתוך 90 ימים, מיום הודעת הנשיא כי "אין רוב לכינונה של ממשלה בכנסת" או בתוך 90 יום מיום שהכנסת דחתה את בקשת האמון של מי שמונה על ידי הנשיא או בתוך 90 מיום שדחתה הכנסת את בקשת האמון של מי ש-61 ח"כים הציעו להטיל עליו את הקמת הממשלה במצב דלעיל, לפי העניין.

ראש הממשלה חייב להיות חבר הכנסת (למעט בתקופה שבה הוא ממתין להחלפתו בידי ראש ממשלה חדש), אך השרים אינם חייבים להיות חברי הכנסת. מינוי של שר או שינוי בחלוקת הסמכויות בממשלה מחייבים הודעה לכנסת, אבל ראש הממשלה רשאי לפטר שר בלי אישור הכנסת.

הכנסת רשאית להפיל את הממשלה בהצבעת אי-אמון. על-פי חוק יסוד: הממשלה, שנחקק ב-2001 (ונכנס לתוקפו עם תחילת כהונתה של הכנסת השש עשרה), הצעה להצבעת אי-אמון הייתה חייבת לכלול גם הצעה למועמד חלופי להרכבת הממשלה החדשה, מבין חברי הכנסת (למעט ראש הממשלה המכהן). ההצעה חייבת לזכות ברוב מוחלט של 61 חברי-כנסת, ובמקרה כזה חייב נשיא המדינה להטיל את הרכבת הממשלה החדשה על המועמד שהוצע. בתיקון לחוק משנת 2014 נקבע שבהצעת אי אמון על חברי הכנסת להציג לא רק ראש ממשלה חלופי אלא גם ממשלה חלופית, על כל שריה וקווי המדיניות שלה, וכאשר הממשלה חדשה מקבלת את אישור רוב חברי הכנסת, הממשלה הנוכחית מסיימת תפקידה והממשלה החלופית מתחילה לפעול מאותה שעה שהביעו בה אמון, ללא התערבות נשיא המדינה וללא פיזור הכנסת.

על-פי החוק מ-2001 יכול ראש הממשלה, בהסכמת נשיא המדינה, לפזר את הכנסת, במצב בו יש בכנסת רוב שלא מאפשר לממשלה לתפקד. החלטה כזו מביאה בהכרח להתפטרות ראש הממשלה (והממשלה כולה) ולעריכת בחירות חדשות. הכנסת רשאית במקרה כזה להציע לנשיא המדינה, בתוך 21 יום, מועמד חלופי לראשות הממשלה מבין חברי הכנסת (למעט ראש הממשלה המתפטר), ובכך לבטל את פיזור הכנסת ולהתחיל בהרכבת ממשלה חדשה. ראש הממשלה יכול להתפטר גם מבלי לפזר את הכנסת. במקרה כזה יחזור הנשיא ויקיים התייעצויות לבחירת ראש ממשלה חדש מבין חברי הכנסת.

אם ראש הממשלה אינו מסוגל למלא את תפקידיו במשך יותר מ-100 ימים, מופעל ההליך להרכבת ממשלה חדשה כאילו התפטר ראש הממשלה ביום ה-101. אם נפטר ראש הממשלה בטרם נקבע כי הוא בלתי-כשיר, מפעילים את ההליך, כאילו התפטר ביום מותו. במקרה וראש הממשלה מורשע, בפסק דין סופי, בעבירה שיש עמה קלון רואים אותו כאילו התפטר.

ממלא מקום ראש הממשלה

על פי חוק יסוד: הממשלה (1968, 1992, ו-2001), אפשר שאחד מחברי הממשלה שהוא גם חבר הכנסת, יכהן כממלא מקום ראש הממשלה. רק במקרה שנבצר זמנית מראש הממשלה למלא את תפקידו, ממלא מקום ראש הממשלה מחליף אותו לתקופה מוגבלת ועד "100 ימים רצופים". לאחר תקופה זו, רואים את רה"מ כ"נבצר קבע" מלמלא את תפקידו, ואת הממשלה כאילו התפטרה וכממשלת מעבר, דבר המחייב במקרה זה, (או במקרה של פטירתו או הרשעתו בדין של רה"מ), הצבעת ממשלה על אחד משריה (ממלא מקום ראש הממשלה או שר אחר, ובלבד שיהיה גם ח"כ וגם חבר סיעתו של רה"מ) לכהן כראש הממשלה בפועל.

אם לא מכהן ממלא מקום קבוע, רשאית הממשלה למנות את אחד מחבריה שחבר בכנסת למלא את מקומו של ראש הממשלה במקרים אלו לתקופה מוגבלת כאמור. ממלא מקום ראש הממשלה גם מנהל את ישיבות הממשלה כאשר זה נעדר מגבולות המדינה.

ב-4 בינואר 2006 הועברו סמכויות רה"מ אריאל שרון לממלא מקומו, אהוד אולמרט, באופן אוטומטי מכוח החוק, לאחר ששרון הוכרז כ"נבצר זמנית" (הכרזה על "נבצרות קבע" מטעם היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, הייתה גוררת הצבעת ממשלה על מינוי איזה מן השרים כאמור, לראש ממשלה בפועל). ב-14 באפריל 2006, היום ה-101 לאשפוזו של אריאל שרון, הממשלה הצביעה על מינויו של אהוד אולמרט כראש ממשלה בפועל, עד להקמת הממשלה החדשה.

בממשלת חילופים, ראש ממשלת ישראל החלופי הוא גם ממלא מקום ראש הממשלה.

 ראש ממשלה בפועל 
על-פי חוק יסוד: הממשלה (2001), "נפטר ראש הממשלה, נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו או הופסקה כהונתו מחמת עבירה, תקבע הממשלה שר אחר שהוא חבר הכנסת וחבר סיעתו של ראש הממשלה, לכהן כראש הממשלה בפועל עד שתיכון הממשלה החדשה" (עד שנת 1992, הניסוח של חוק יסוד: הממשלה בנושא ראש הממשלה בפועל היה מעט שונה, ועסק רק בפטירה של ראש הממשלה).

חוק יסוד: הממשלה (1968, 1992, 2001) מבחין בין המושג "ממלא מקום" לבין "ראש הממשלה בפועל". ממלא מקום מקבל את מלוא סמכויות ראש הממשלה רק במקרה שנבצר מראש הממשלה לכהן באופן זמני (מחוק יסוד: הממשלה 1992, מוגבל בתקופה של "עד מאה ימים רצופים" ולא תלוי בחזרתו של רה"מ לתפקיד), אם מונה מראש, באופן אוטומטי מכוח החוק. "ראש ממשלה בפועל", אינו מתמנה, אלא בהחלטת ממשלה, "עד שתיכון הממשלה החדשה", ורק לאחר ש"נבצר דרך קבע" מראש הממשלה לכהן בתפקידו (הוכרז כנבצר קבע או חלפו 100 ימים רצופים לנבצרות הזמנית) או אם רה"מ נפטר או חדל להיות רה"מ עקב הרשעה בעבירה שיש עמה קלון. במקרים אלו, רשאית הממשלה להצביע על איזה מחבריה (ממלא מקום ראש הממשלה או שר אחר) ובלבד שיהיה חבר כנסת וחבר סיעתו של רה"מ (רק מחוק יסוד 2001 נדרש מרה"מ בפועל להיות גם חבר סיעתו של רה"מ). סמכויותיו של ראש הממשלה בפועל (או של ממלא מקום ראש הממשלה בתקופה שראש הממשלה אינו יכול למלא את תפקידו) זהות לאלו של ראש הממשלה, פרט לכך שאינו יכול לפזר את הכנסת.

מאז קום המדינה היו מספר מקרים בהם נדרש למנות ראש ממשלה בפועל, כאשר שלושת הבולטים היו:
 יגאל אלון כיהן כראש ממשלה בפועל לאחר מותו של ראש הממשלה לוי אשכול, עד להקמתה של ממשלה בראשות גולדה מאיר.
 שמעון פרס היה ראש הממשלה בפועל לאחר רצח יצחק רבין, עד להקמת הממשלה בראשותו.
 לאחר השבץ המוחי שבו לקה אריאל שרון עברו סמכויות ראש הממשלה לממלא מקומו אהוד אולמרט, ואחר חלוף מאה ימים, בהתאם לחוק, מינתה אותו הממשלה לראש ממשלה בפועל (אף שנערכו כבר הבחירות לכנסת השבע עשרה ועמדה לקום ממשלה חדשה).

בממשלת חילופים, לא מתמנה ראש ממשלה בפועל, וראש ממשלת ישראל החלופי הופך במקרה כזה לראש הממשלה.

 משרד ראש הממשלה 

250px|ממוזער|שרי הממשלה השלישית יוצאים ממשרד ראש הממשלה בירושלים, ששכן באותה עת בבית המוסדות הלאומיים
250px|ממוזער|מזכירת המדינה מדלן אולברייט נפגשת עם ראש הממשלה אהוד ברק במשרד ראש הממשלה בירושלים
ממוזער|ראש ממשלת ישראל, נפתלי בנט בפגישה עם נשיא אקוודור גיירמו לאסו  
משרד ראש הממשלה אחראי ליישום מדיניות ראש ממשלת ישראל, תיאום פעילויות משרדי הממשלה בתחומים השונים וניהול מהלכי שינוי ועבודות מטה ברמה הלאומית.

לשכת ראש הממשלה, הפועלת כחלק מהמשרד, מסייעת לראש ממשלת ישראל בניהול סדר יומו ומרכזת את כלל ההיבטים בעבודתו.

 המעון הרשמי, שכרו ותנאים נלווים 
 המעון הרשמי 

ממוזער|מזכירת המדינה הילרי קלינטון מבקרת במעון ראש ממשלת ישראל
מעון ראש ממשלת ישראל הרשמי הוא בית אגיון, בשכונת רחביה בירושלים. קיים מיזם לבניית מתחם חדש עבור מעון ומשרד משולב לראש הממשלה והוא נקרא "מיזם שירה".

 שכר ומיסים 
שכרם של ראש הממשלה והשרים נקבע בהחלטה של ועדת הכספים של הכנסת. נכון לשנת 2023 שכר היסוד של ראש הממשלה עומד על כ-64,797 ש"ח לחודש (ברוטו). שכר זה והתוספות הנלוות לו חייבים במיסים כשכרו של כל תושב ישראל.

בתיקון לפקודת מס הכנסה נקבע שראש הממשלה ושאיריו ייזכו לפטור ממס הכנסה לתשלומים והטבות מהמדינה, שאינם משכורת או קצבה, בדומה לפטור הניתן לנשיא המדינה.  קובע: "תשלומים, שירותים וטובות הנאה המשתלמים או הניתנים מאוצר המדינה לראש הממשלה או לראש הממשלה לשעבר או לשאיריו בקשר למילוי תפקידו כראש הממשלה, למעט משכורת וקצבה".

 תנאים נלווים נוספים 
ראש ממשלת ישראל מאובטח בכל עת על ידי היחידה הממלכתית לאבטחת אישים בשירות הביטחון הכללי כחלק מהיותו אחד מסמלי השלטון של מדינת ישראל.

משפחת ראש הממשלה מאובטחת בדרך כלל על ידי יחידת מגן. בשנת 2023 החליטה ועדת השרים לענייני שירות ביטחון כללי על העברת אבטחת בני משפחתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לידי שירות הביטחון הכללי. זאת, בשל התגברות האיומים על ביטחונם.

לרשות ראש הממשלה ונשיא המדינה עומד מטוס רשמי בשם "כנף ציון" מדגם בואינג 767-300ER, אשר משמש לטיסות הרשמיות מחוץ לגבולות המדינה.

בנוסף לרשות ראש הממשלה עומדת מכונית שרד מדגם  A8 אשר מצוידת במערכת שמסוגלת לסנן גזים רעילים ובמערכת קשר אינטגרלית שמאפשרת ליושבי הרכב להינעל בתוכו. הרכב עמיד גם לירי של נשק קל ולמטעני צד, וכולל מיגונים מיוחדים לפי מפרט ישראלי ייחודי שהוכן בשב"כ.

שיירת ראש הממשלה כוללת שלושה רכבי שרד משוריינים מדגם אאודי A8 בצבע שחור, לצד מספר ג'יפים מלווים ורכבי ביטחון (משטרה ולפעמים גם מד"א).לרכבי האאודי המשוריינים של ראש הממשלה יש לוחית זיהוי עם סמל המדינה על רקע צהוב. בשיירה יש גם כלי רכב מדגם טויוטה לנד קרוזר בהם יושבים מאבטחים, כמעט תמיד עם חלונות פתוחים, כדי לתת מענה ירי מהיר.

בניגוד למנהיגי עולם אחרים המחזיקים מעונות נופש כמו קמפ דייוויד, ראש ממשלת ישראל נופש את חופשותיו באופן פרטי באזורי הארץ השונים, בדרך כלל באזור הגליל העליון ורמת הגולן.

ראשי ממשלה לשעבר זכאים ללשכה למשך חמש שנים עם נהג ומזכירות, אבטחה, ולהיקבר בחלקת גדולי האומה בהר הרצל.
סיום תפקידם של ראשי הממשלה בישראל
כל ראשי הממשלות שכיהנו בישראל למעט אחת לא השלימו תקופת כהונה מלאה בתפקיד, אף שחלקם כיהנו מספר פעמים. דוד בן-גוריון (פעמיים), משה שרת, גולדה מאיר, מנחם בגין, אהוד ברק, ואהוד אולמרט התפטרו, לוי אשכול נפטר טרם סיום כהונתו, אריאל שרון חלה במהלך כהונתו, תקופת הכהונה של ממשלות יצחק שמיר (בממשלה ה-24), בנימין נתניהו (בכל הממשלות שבראשותו) וממשלת החילופים בראשותם של נפתלי בנט ויאיר לפיד הסתיימו טרם המועד בשל התפזרות הכנסת, שמעון פרס כיהן בממשלת הרוטציה והעביר את התפקיד ליצחק שמיר בקדנציה הראשונה, והקדים את הבחירות בקדנציה השנייה, ויצחק רבין הקדים את הבחירות בקדנציה הראשונה ונרצח כשנה לפני סיום תקופת כהונתו השנייה.

האישה היחידה שכיהנה כראש ממשלת ישראל, והיחידה מבין כל ראשי ממשלת ישראל שכיהנה קדנציה מלאה של הכנסת כראש ממשלה, הייתה גולדה מאיר, שכיהנה כראש הממשלה בשנים 1969–1974 ובמשך כל ימי הכנסת השביעית (אומנם מאיר כיהנה כראש ממשלה רק כ-5 שנים – בשלהי הכנסת השישית, כל ימי הכנסת השביעית ובראשית הכנסת השמינית – אולם היא היחידה שצלחה קדנציה שלמה כראש ממשלה, שאף הוארכה בחודשיים בשל מלחמת יום הכיפורים). מאיר סיימה את תפקידה כראש ממשלה רק לאחר שהתפטרה בקדנציה לאחר מכן.

דוד בן-גוריון כיהן כראש ממשלה במשך כל כהונות הכנסת הראשונה, השלישית והרביעית, אך כנסות אלה לא השלימו את תקופת כהונתן והבחירות לכנסת הבאה הוקדמו. כך גם כיהן מנחם בגין במשך כל כהונת הכנסת התשיעית, יצחק שמיר בכנסת השתים עשרה, בנימין נתניהו בכנסת הארבע עשרה, בכנסת השמונה עשרה, בכנסת התשע עשרה, בכנסת העשרים, בכנסת העשרים ואחת, בכנסת העשרים ושתים ובכנסת העשרים ושלוש, ואהוד אולמרט בכנסת השבע עשרה, שכולן סיימו את כהונתן לפני המועד הקבוע בחוק.

ראשי ממשלות ישראל
+לא ממוסגר|50x50 פיקסליםראשי ממשלות ישראלמס'דיוקןשם
(תקופת חיים)סיעהתקופת כהונהממשלהכנסת
(שנת בחירות)אירועים עיקריים193x93 פיקסליםדוד בן-גוריון
(1886–1973)מפא"י14 במאי 194810 במרץ 1949הזמניתמועצת המדינה הזמנית1947–1949 מלחמת העמאות
1948 הקמת מדינת ישראל

1948 פירוק המחתרות והקמת צה"ל

1948 החלה העלייה ההמונית

1949 החלה מדיניות הקיצוב

1949 הסכמי רודוס

1951 פעולות התגמול

1952 הסכם השילומים עם גרמניה10 במרץ 19491 בנובמבר 1950הראשונההראשונה (1949)1 בנובמבר 19508 באוקטובר 1951השנייה8 באוקטובר 195124 בדצמבר 1952השלישיתהשנייה (1951)24 בדצמבר 195226 בינואר 1954הרביעית2לא ממוסגר|100x100 פיקסליםמשה שרת
(1894–1965)26 בינואר 195429 ביוני 1955החמישית1954 טבח מעלה עקרבים
1954 העסק הביש

1954 אסון מעגן

1955 ביקור או נו29 ביוני 19553 בנובמבר 1955השישית(1)87x87 פיקסליםדוד בן-גוריון
(1886–1973)3 בנובמבר 19557 בינואר 1958השביעיתהשלישית (1955)1956 מלחמת סיני
1959 מדיניות הקיצוב בוטלה

1961 לכידת אייכמן ומשפטו7 בינואר 19587 בדצמבר 1959השמינית7 בדצמבר 19592 בנובמבר 1961התשיעיתהרביעית (1959)2 בנובמבר 196126 ביוני 1963העשיריתהחמישית (1961)3100x100 פיקסליםלוי אשכול
(1895–1969)26 ביוני 196322 בדצמבר 1964האחת עשרה1964 נחנך המוביל הארצי
1966 ביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל

1967 הנאום המגומגם

1967 מלחמת ששת הימים22 בדצמבר 196412 בינואר 1966השתים עשרההמערך הראשון
מפא"י12 בינואר 196626 בפברואר 1969
נפטר בכהונתוהשלוש עשרההשישית (1961)העבודההמערך השני
העבודהראש הממשלה בפועל – יגאל אלון26 בפברואר 196917 במרץ 1969—4100x100 פיקסליםגולדה מאיר
(1898–1978)17 במרץ 196915 בדצמבר 1969הארבע עשרה1969 מלחמת ההתשה
1969 תחילת העלייה מברית המועצות

1972 מחאות הפנתרים השחורים

1972 מבצע זעם האל

1973 מבצע אביב נעורים

1973 מלחמת יום הכיפורים

1974 הפיגוע בקריית שמונה

1974 אסון מעלות15 בדצמבר 196910 במרץ 1974החמש עשרההשביעית (1969)10 במרץ 19743 ביוני 1974השש עשרההשמינית (1973)5100x100 פיקסליםיצחק רבין
(1922–1995)3 ביוני 197420 ביוני 1977השבע עשרה1974 ועדת בן שחר
1975 הסכם הביניים בין ישראל למצרים

1976 מבצע אנטבה6100x100 פיקסליםמנחם בגין
(1913–1992)הליכודחרות20 ביוני 19775 באוגוסט 1981השמונה עשרההתשיעית (1977)1979 הסכם השלום עם מצרים
1979 "המהפך הכלכלי" והאינפלציה בישראל

1981 הפצצת הכור העיראקי

1981 חוק רמת הגולן

1982 מלחמת לבנון הראשונה5 באוגוסט 198110 באוקטובר 1983התשע עשרההעשירית (1981)7לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיצחק שמיר
(1915–2012)10 באוקטובר 198313 בספטמבר 1984העשרים1983 אסון צור השני8לא ממוסגר|98x98 פיקסליםשמעון פרס
(1923–2016)המערך השני
העבודה13 בספטמבר 198420 באוקטובר 1986העשרים ואחתהאחת עשרה (1984)1984 מבצע משה
1985 תוכנית הייצוב הכלכלית

1985 עסקת ג'יבריל

1985 מבצע רגל עץ(7)לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיצחק שמיר
(1915–2012)הליכודחרות20 באוקטובר 198622 בדצמבר 1988העשרים ושתיים1987 פורצת האינתיפאדה הראשונה
תחילת שנות ה-90 העלייה מברית המועצות לשעבר

1991 מבצע שלמה

1991 ועידת מדריד

1991 מלחמת המפרץהליכוד22 בדצמבר 198811 ביוני 1990העשרים ושלושהשתים עשרה (1988)11 ביוני 199013 ביולי 1992העשרים וארבע(5)טקסט=|100x100 פיקסליםיצחק רבין
(1922–1995)העבודה13 ביולי 19924 בנובמבר 1995
נרצח בכהונתוהעשרים וחמשהשלוש עשרה (1992)1993 הסכמי אוסלו
1994 הסכם השלום עם ירדן

1995 רצח יצחק רביןראש הממשלה בפועל – שמעון פרס4 בנובמבר 199522 בנובמבר 19951995 המהפכה החוקתית
1996 מבצע ענבי זעם

1996 חיסול יחיא עייש(8)לא ממוסגר|98x98 פיקסליםשמעון פרס
(1923–2016)22 בנובמבר 199518 ביוני 1996העשרים ושש999x99 פיקסליםבנימין נתניהו
(נולד ב-1949)הליכוד-גשר-צומתהליכוד18 ביוני 19966 ביולי 1999העשרים ושבעהארבע עשרה (1996)1996 מהומות מנהרת הכותל
1997 הסכם חברון

1997 אסון המסוקים

1998 הסכם ואי1099x99 פיקסליםאהוד ברק
(נולד ב-1942)ישראל אחתהעבודה6 ביולי 19997 במרץ 2001העשרים ושמונההחמש עשרה (1999)
(2001)2000 נסיגת צה"ל מדרום לבנון
2000 ועידת קמפ דייוויד

2000 פורצת האינתיפאדה השנייה11לא ממוסגר|100x100 פיקסליםאריאל שרון
(1928–2014)הליכוד7 במרץ 200128 בפברואר 2003העשרים ותשע2005-2001 האינתיפאדה השנייה
2002 מבצע חומת מגן

2002 התחלת בנייתה של גדר ההפרדה

2005 תוכנית ההתנתקות28 בפברואר 200314 באפריל 2006
נבצר 100 ימיםהשלושיםהשש עשרה (2003)קדימהראש הממשלה בפועל – אהוד אולמרט14 באפריל 20064 במאי 20062006 מלחמת לבנון השנייה
2007 ועידת אנאפוליס

2007 תקיפת הכור בסוריה

2008–2009 מבצע עופרת יצוקה12100x100 פיקסליםאהוד אולמרט
(נולד ב-1945)4 במאי 200631 במרץ 2009השלושים ואחתהשבע עשרה (2006)(9)100x100 פיקסליםבנימין נתניהו
(נולד ב-1949)הליכוד31 במרץ 200918 במרץ 2013השלושים ושתייםהשמונה עשרה (2009)2011 המחאה החברתית
2011 עסקת שליט

2012 מבצע עמוד ענן

2014 מבצע צוק איתן

2017 הכרת ארצות הברית בירושלים

2019–2022 המשבר הפוליטי

2020–2021 מגפת הקורונה בישראל

2020 הסכמי אברהם

2021 אסון הר מירון

2021 מבצע שומר החומותהליכוד - ישראל ביתנו
הליכוד18 במרץ 201314 במאי 2015השלושים ושלושהתשע עשרה (2013)הליכוד14 במאי 201517 במאי 2020השלושים וארבעהעשרים (2015)העשרים ואחת (אפ' 2019)העשרים ושתיים (ספ' 2019)17 במאי 202013 ביוני 2021השלושים וחמשהעשרים ושלוש (2020)13100x100 פיקסליםנפתלי בנט
(נולד ב-1972)ימינה13 ביוני 202130 ביוני 2022השלושים וששהעשרים וארבע (2021)2021–2022 המשבר הפוליטי
2021–2022 מגפת הקורונה בישראל

2022 גל הטרור בישראל ומבצע שובר גלים14לא ממוסגר|100x100 פיקסליםיאיר לפיד
(נולד ב-1963)יש עתיד1 ביולי 202229 בדצמבר 20222022 המשבר הפוליטי
2022 מבצע שובר גלים

2022 מבצע עלות השחר

2022 הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון(9)100x100 פיקסליםבנימין נתניהו
(נולד ב-1949)הליכוד29 בדצמבר 2022מכהןהשלושים ושבעהעשרים וחמש (2022)2022–2023 מבצע שובר גלים
2023 הרפורמה המשפטית

2023 גל הטרור בישראל

2023 מבצע מגן וחץ

2023 טבח שבעה באוקטובר

2023 ואילך מלחמת חרבות ברזל

2025 מבצע עם כלביא

 סטטיסטיקה 
החישובים שמוצגים בכתב מודגש ונטוי מתמשכים עד היום. [ לרענון לחצו כאן].
דירוגראש הממשלהתקופה כראש הממשלהכהונות(כולל כראש ממשלה בפועל בתחילת כהונה)תאריך לידהגיל בזמן הכניסה לתפקיד
(כהונה ראשונה)גיל בזמן היציאה מהתפקיד
(כהונה אחרונה)תקופת פרישהתאריך פטירהתקופת חיים1בנימין נתניהוכהונה ראשונה: 3 שנים ו־17 ימיםכהונה שנייה: 12 שנים ו־75 ימיםכהונה שלישית: 21 באוקטובר 1949מכהן כעתתקופה ראשונה: תקופה שנייה: 2דוד בן-גוריון13 שנים ו־127 ימיםכהונה ראשונה: 5 שנים ו־256 ימיםכהונה שנייה: 7 שנים ו־235 ימים16 באוקטובר 1886תקופה ראשונה: תקופה שנייה: 1 בדצמבר 19733יצחק שמיר6 שנים ו־241 ימיםכהונה ראשונה: 339 ימיםכהונה שנייה: 5 שנים ו־267 ימים22 באוקטובר 1915תקופה ראשונה: תקופה שנייה: 30 ביוני 20124יצחק רבין6 שנים ו־130 ימיםכהונה ראשונה: 3 שנים ו־17 ימיםכהונה שנייה: 3 שנים ו־113 ימים1 במרץ 1922 (נרצח)4 בנובמבר 19955מנחם בגין6 שנים ו־112 ימיםכהונה אחת: 6 שנים ו־112 ימים16 באוגוסט 19139 במרץ 19926לוי אשכול5 שנים ו־245 ימיםכהונה אחת: 5 שנים ו־245 ימים25 באוקטובר 1895 (נפטר)26 בפברואר 19697גולדה מאיר5 שנים ו־78 ימיםכהונה אחת: 5 שנים ו־78 ימים3 במאי 18988 בדצמבר 19788אריאל שרון5 שנים ו־38 ימיםכהונה אחת: 5 שנים ו־38 ימים26 בפברואר 192811 בינואר 20149אהוד אולמרטשנתיים ו־351 ימיםכהונה אחת: שנתיים ו־351 ימים30 בספטמבר 194510שמעון פרסשנתיים ו־262 ימיםכהונה ראשונה: שנתיים ו־36 ימיםכהונה שנייה: 226 ימים2 באוגוסט 1923תקופה ראשונה: תקופה שנייה: 28 בספטמבר 201611משה שרתשנה ו־281 ימיםכהונה אחת: שנה ו־281 ימים15 באוקטובר 18947 ביולי 196512אהוד ברקשנה ו־244 ימיםכהונה אחת: שנה ו־244 ימים12 בפברואר 194213נפתלי בנטשנה ו-17 ימיםכהונה אחת: שנה ו-17 ימים25 במרץ 197214יאיר לפיד181 ימיםכהונה אחת: 5 בנובמבר 1963 

ציר הזמן


 ראו גם 
 ממלא מקום ראש הממשלה
 יושב ראש הכנסת
 נשיא בית המשפט העליון
 נשיא המדינה

לקריאה נוספת
 אילן בן עמי, האישה שאיתו: חייהן הפרטיים והציבוריים של נשות ראשי הממשלה בישראל, תל אביב: הוצאת מטר, 2010.
 אהוד פוקס, נפילים או נפלים: מבחנים בקבלת החלטות לראשי ממשלות ישראל מ-1948 ועד 2008, תל אביב: הוצאת סער, 2008.
 תומר לוטן ושי בירן, מקורות הכוח והסמכות של ראשי ממשלה בישראל, עבודת גמר בתוכנית המנהלים למדיניות ציבורית, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2009.
 Yehuda Avner, The Prime Ministers, The Toby Press LLC, 2010.
 Yael S. Aronoff, The Political Psychology of Israeli Prime Ministers: When Hard-Liners Opt For Peace, Cambridge University Press, 2014.

קישורים חיצוניים



 ממשלות ישראל, באתר הכנסת
 משרד ראש הממשלה
 Israeli Heads of State and State Authorities 
 יום בחיי ראש הממשלה, באתר יוטיוב


הערות שוליים

*
קטגוריה:ממשלת ישראל
קטגוריה:משרד ראש הממשלה
קטגוריה:משרות פוליטיות בישראל