אורנגאוטן

אוֹרַנְגְּאוּטָן או אוֹרַנְגְּ-אוּטָן (שם מדעי: Pongo) הוא סוג של קוף-אדם אינטליגנטי ואקרובטי המאופיין בזרועות ארוכות ובשיער חום-אדמדם. כיום הוא מצוי אך ורק ביערות הגשם של האיים בורנאו וסומטרה (במדינות אינדונזיה ומלזיה), אולם שרידי מאובנים שנמצאו בג'אווה, בווייטנאם ובסין מעידים שבעבר תחום תפוצתו היה נרחב יותר, וכלל שטחים רחבים במזרח אסיה.

טקסונומיה
בסוג אורנגאוטן שלושה מינים: אורנגאוטן בורנאי (Pongo pygmaeus), אורנגאוטן סומטרי (Pongo abelii) ואורנגאוטן טפנולי (Pongo tapanuliensis). בעבר נכללו בסוג עוד שני מינים נוספים שנכחדו – Pongo hooijeri ו-Pongo weidenreichi. כיום הסוג אורנגאוטן הוא היחיד בתת-משפחה פונגינאים, שבה נכללו בעבר קופי-אדם גדולי ממדים דוגמת גיגנטופיתקוס או סיוופיתקוס.

אטימולוגיה
המילה orangutan (נכתב גם orang-utan, orang utan ו-orangutang) גזורה מהמילה orang, שפירושה במלאית ובאינדונזית "אדם", ומהמילה hutan, שפירושה במלאית ובאינדונזית "יער" - כלומר "איש היער". המילה "אורנגאוטן" נמצאת בשימוש הן באינדונזית והן במלאית, אך בני שבטי הילידים החיים בתחום תפוצתו של האורנגאוטן קוראים לו, לעיתים, במילים אחרות, בשפתם שלהם. במלאית, גם המילים maias ו-mawas מתייחסות לאורנגאוטן. המילה "אורנגאוטן" (Orangutan) נקלטה באופן רשמי בשפה האנגלית בשנת 1691, אך בזמן זה המילה אויתה בצורה "orang-outang" ולא בצורתה הנוכחית.

מקור שמו המדעי של האורנגאוטן, Pongo, נמצא בעדותו של מלח אנגלי בן המאה ה-16, אנדרו בטל, שנשבה בידי הפורטוגזים באנגולה ותיאר זוג "מפלצות" דמויות-אדם שנקראו פונגו (Pongo) ואנגקו (Engeco). נראה כי בטל למעשה פגש בגורילות ולא באורנגאוטנים, אולם בסוף המאה ה-18 לאירופאים לא היה ידע רב על קופי האדם השונים, ולכן כשהעניק הטקסונום הצרפתי ברנאר ויל-סור-אילון רוזן לאספד את השם המדעי לאורנגאוטן, הוא בחר לקרוא לו Pongo.

תיאור
פרוות האורנגאוטן אדמדמה עד חומה ושערותיו ארוכות. זרועותיו חזקות וארוכות מאוד יחסית לממדי גופו, והן מסייעות לו להיתלות על צמרות העצים ולהתנייד מעץ אחד למשנהו. כשהזרועות פרוסות, הן מגיעות יחדיו לאורך של כ-2.4 מטרים. בגלל היותו שוכן-עצים, האורנגאוטן אינו עושה שימוש נרחב ברגליו והן קצרות יחסית וחלשות. הפנים מאופיינות במצח גבוה, בעיניים קטנות יחסית, בפה רחב וגדול ובשפה מעט עקומה, בעת שהאורנגאוטן מתבגר הוא מצמיח זקן.

בקרב האורנגאוטן קיימת דו-צורתיות זוויגית בולטת בין הזכר והנקבה: הנקבה מגיעה לגובה של כ-1.3 מטרים ולמשקל של כ-45 קילוגרמים, ואילו הזכר מגיע לגובה של 1.8 מטרים ולמשקל של כ-118 קילוגרמים. בנוסף, את הזכרים הבוגרים ניתן לזהות בקלות בשל כריות הלחיים הגדולות שלהם, שיוצרות מראה המזכיר מסכה, בשל הגרון הבשרני ובשל השיער הארוך.

התנהגות ואקולוגיה
שמאל|ממוזער|220px|האורנגאוטן הוא בעל-חיים אקרובטי מאוד
שמאל|ממוזער|220px|זכר בוגר

סביבת מחיה ואורח-חיים
האורנגאוטן הוא שוכן-עצים מובהק, והוא מבלה עליהם כמעט את כל זמנו. הוא אחד מהאקרובטיים שבקופי-האדם, ומסוגל לעבור בין צמרות העצים בקלות רבה. האורנגאוטן הוא בעל-חיים יחידאי, והוא מבלה את מרבית זמנו לבדו; בדרך כלל הזכר והנקבה נפגשים רק על-מנת להזדווג, מלבד מפגשים אקראיים ביער. בית הגידול של האורנגאוטן הם עצים ממינים שונים המצויים ביערות הגשם הטרופיים של מזרח אסיה, והוא הגדול שבבעלי החיים המצויים בעצים אלו. הוא נפוץ באזורי יער-גשם שונים: החל מאזורי ביצה ועד ליערות-גשם הררים בגובה של 1,500 מטרים מעל פני הים. בסביבתו כורתים עצים רבים על מנת לנטוע מטעי דקלים, דבר שעלול לגרום להכחדת האורנגאוטן.

סביבת המחיה של האורנגאוטן גשומה מאוד, ולעיתים האורנגאוטן מתקין לעצמו מעין מטרייה שעשויה מעלה גדול להגנה מפני הגשם. הוא ניזון בעיקר מפירות ומעלים, והוא מסייע למינים מסוימים של צמחים להתרבות בכך שהוא אוכל אותם ופולט את זרעיהם באזורים אחרים ביער. בנוסף לפירות ולעלים, האורנגאוטן ניזון גם מחרקים קטנים ומביצי עופות. בפרט הוא מחבב את פרי הדוריאן (Durio''), שאת קליפתו הקוצנית הוא שובר ואוכל את פנים-הפרי הטעים. בדרך כלל לאורנגאוטן אופי רגוע ושליו, אך התנהגות תוקפנית כלפי אורנגאוטנים זרים שכיחה יחסית; בהיותו יחידאי, הזכר נוטה להגן על הטריטוריה שלו מפולשים. לתוך הטריטוריה של הזכר נכנסות לעיתים נקבות אחדות, והוא אינו מתיר לאף זכר אחר להזדווג עימן.

האורנגאוטן פעיל בעיקר בשעות היום. גם את שנת הלילה מבלה האורנגאוטן על גבי העץ, ולפנות ערב הוא מכין לעצמו קן-שינה העשוי ענפים ועלווה רכה. בדרך כלל, בונה האורנגאוטן קן חדש מדי לילה, אולם לפעמים הוא משתמש באותו הקן פעמים מספר. בדרך כלל, האורנגאוטן יורד אל האדמה אך ורק כדי לעבור בין עץ אחד למשנהו, כשלא ניתן לעשות זאת מתוך צמרות העצים. כשהוא יורד לאדמה, נע האורנגאוטן בביישנות על ארבע רגליים. על-גבי העצים נע האורנגאוטן בעזרת טיפוס, קפיצה ומעבר בין ענפים או עצים שונים. זרועותיו החסונות מסייעות לו לעבור בקלות בין ענפים שונים, והוא בעל-חיים אקרובטי מאוד, אולם תנועתו בצמרות העצים איטית יותר משל פרימטים שוכני עצים אחרים, דוגמת הגיבון.

רבייה ומחזור חיים
שמאל|ממוזער|250px|אורנגאוטן צעיר
זכרים לא-בוגרים ינסו להזדווג עם כל נקבה שבה יפגשו – גם אם היא לא בוגרת – ואם הנקבה לא חזקה מספיק כדי להתנגד, הזכר יזדווג איתה בכוח. נקבות בוגרות הודפות בקלות זכרים לא-בוגרים, והן מעדיפות להזדווג עם זכרים בוגרים. ההריון אורך בין 230 ל-260 ימים, ובסופו נולד אורנגאוטן צעיר במשקל ממוצע של 1.5 קילוגרמים. את שבוע החיים הראשון מבלה הגור כשהוא נצמד לאמו. בגיל ארבעה חודשים האורנגאוטן הצעיר מתחיל לאכול מזון מוצק שאמו מכינה לו, ובגיל 3.5 שנים הוא נגמל סופית מחלב-אמו. הנקבה שוהה עם צאצאה תקופה ארוכה, בדרך כלל עד הגיעו לגיל שש או שבע שנים. תקופת ילדות ונערות ארוכה זו אופיינית לקופי אדם, ובמהלכה לומד האורנגאוטן הצעיר מאמו את כל הכישורים הדרושים לו כדי לשרוד בטבע. הזכר אינו משתתף בטיפול בצאצאים. בדרך כלל, נקבה לא תמליט יותר משלושה גורים במהלך חייה.

לאחר הפרידה מהאם, יחפש הגור אחר נחלה משלו. לעיתים כמה פרטים צעירים בני גיל דומה יתלכדו לקבוצות קטנות החיות יחדיו, עד לתפיסת טריטוריות משלהם. נקבות בדרך כלל ימקמו את נחלתן בסמוך לנחלת אמן, לעומת הזכרים שבדרך כלל יתרחקו ממנה. הזכרים הצעירים קטנים באופן משמעותי מהבוגרים וחסרים את כיסי הלחיים האופייניים, המתפתחים רק בגיל מאוחר יותר, אולם הם בוגרים מינית ומוכנים להזדווג. בבר, תוחלת החיים של האורנגאוטן עומדת על 35 שנים, ואילו בשבייה (ובפרט בגני חיות) היא עומדת על 50 שנים.

אכילה
שמאל|ממוזער|220px|פרי הדוריאן שהאורנגאוטן מחבב מאוד
האכילה תופסת בחייו של האורנג-אוטן מקום נכבד ביותר, בעת שהאורנג-אוטן ער סביר להניח כי הוא מחפש מזון או עוסק באכילה. בהיותו בטבע הוא אוכל יותר מ-300 סוגי מזון, והוא נחשב לבעל תפריט הפירות המגוון ביותר בעולם.

הזמן הטוב ביותר של האורנג-אוטן הוא בקיץ, שאז עיקר מזונו מבוסס על הפירות המבשילים. בתקופה זו של השנה אוכל האורנג-אוטן כמעט ללא הפסק והוא אוגר בגופו את המזון בצורת שומן לחודשי הסתיו והחורף. בחודשי החורף יאכל האורנג-אוטן עלים, קליפות עצים וכמה מיני סוגי עשבים, וגם חרקים כגון נמלים, טרמיטים, צרצרים וזחלי פרפרים. גם דבש יהווה חלק מהתפריט.

מכיוון שהאורנגאוטן נחשב לבעל חיים חכם, הוא ישתמש לעיתים ב"מכשירים", למשל הוא ישבור מקל להוצאת טרמיטים או נמלים מהקן. המקלות אף ישמשו לו לעזרה להורדת קוצים מפירות מסוימים.

תאבונו הגדול של האורנג-אוטן עלול לשמש נגדו. רוב קופי האורנג-אוטן שנתפסו או ניצודו נלכדו בעת האכילה, מכיוון שהיו שקועים באכילה ולא שמו לב לאורבים להם.

אינטליגנציה ותקשורת
שמאל|ממוזער|200px|אורנגאוטן בגן חיות בדנמרק
בדומה לשאר קופי-האדם, האורנגאוטן הוא בעל-חיים אינטליגנטי למדי. למרות ששימוש בכלים בקרב שימפנזות תועד בידי ג'יין גודול כבר במהלך שנות ה-60, רק במהלך שנות ה-90 תועדו אורנגאוטנים המשתמשים בכלים באופן ממושך. מאמר שפורסם בשנת 2003 בכתב העת Science תיאר התפתחות של מנהגים נרכשים, שניתן לזהות אותם כתרבות, בקרב אוכלוסיות של אורנגאוטנים.

מחקר עדכני שנערך על ידי ג'יימס לי, פסיכולוג מאוניברסיטת הרווארד, מצא כי האורנגאוטן הוא בעל-החיים האינטליגנטי ביותר לאחר האדם. המחקר גילה כי לאורנגאוטן יכולות פתרון בעיות ולמידה גדולות משל השימפנזה, שלפנים נחשב לאינטליגנטי יותר מן האורנגאוטן. מחקר אחר שנערך על ידי קארל ואן שאייק, פרימטולוג (חוקר פרימטים) מאוניברסיטת דיוק, מצא כי יכולות שונות של האורנגאוטן, דוגמת יצירת סככה מעל הקן שמגינה על האורנגאוטן מפני גשם, מפותחות יותר משל השימפנזה. בנוסף לזאת, הוא מצא כי האורנגאוטנים הבוגרים יכולים ללמד את הצעירים כישורים שונים שלמדו, דוגמת יצירת כלים ושימוש בהם.

תוכנית המחקר הראשונה שעסקה בחקר צורת התקשורת של האורנגאוטנים ושפתם בוצעה על ידי דוקטור פרנסין נגו. הפארק הזואולוגי הלאומי סמית'סוני שמצוי בוושינגטון הפעיל גם הוא מיזם מחקר על שפת האורנגאוטנים, שנעזר בניתוחי מחשב. לגן החיות של אטלנטה מחשב בעל מסך מגע שבו זוג האורנגאוטנים הסומטריים המוחזקים בגן החיות יכולים לשחק במשחקי וידאו. החוקרים מקווים להפיק ממחקרים ומתוכניות אלה ידע על דפוסי החשיבה והלמידה של האורנגאוטנים ועל המבנה החברתי שלהם. לדוגמה, המדענים מעוניינים ללמוד האם האורנגאוטנים מחקים יכולות שלמדו מפרטים אחרים, או האם הם לומדים בדרך של ניסוי וטעייה. בנוסף, ממחקרים אלה ניתן יהיה ללמוד על טכניקות שימור חדשות.

שימור ותפוצה
ממוזער|250px|אורנגאוטן סומטרי במרכז-שיקום בסומטרה. האורנגאוטן הסומטרי הוא הנדיר מבין שני המינים של האורנגאוטן, ונשארו ממנו כ-7,500 פרטים בלבד החיים בטבע.
שלושת מיני האורנגאוטן נתונים בסכנת הכחדה. האורנגאוטן הבורנאי נתון בסיכון גבוה להכחדה והאורנגאוטן הסומטרי נתון בסיכון גבוה-מאוד להכחדה. על-פי ההערכות, קיימים כ-45,000 אורנגאוטנים בורנאים בטבע, בעוד שמהמין הסומטרי נותרו בין 7,000 ל-7,500 פרטים בלבד. מצבו של אורנגאוטן טפנולי הוא הגרוע ביותר משום שישנם רק כ-800 פרטים ממין זה.

מצבו העגום של האורנגאוטן נובע ממספר גורמים, שכולם קשורים לאדם. סביבת המחיה של האורנגאוטן מצטמצמת כתוצאה מבירוא יערות, כרייה ושריפות-יער. שטחי-יער נרחבים שמהווים את בית הגידול של האורנגאוטן מוחלפים במטעי-דקלים לתעשיית שמן הדקלים. נוסף על-כך, באורנגאוטן קיים סחר לא חוקי: ציידים הורגים את האימהות במטרה לקחת את גוריהן ולמכור אותם בשווקים של מזרח אסיה. המבקרים קונים לעיתים קרובות את הגורים החמודים למראה ומגדלים אותם בסביבה אנושית ולא-טבעית, וכאשר הגורים גדלים ונעשים חזקים הם אינם יודעים מה לעשות איתם. כיום, סחר בחיות מחמד נדירות אסור במרבית המדינות, אולם הוא עדיין קיים. פקחים מחרימים חיות משווקים המוכרים אורנג-אוטניים ומגדלים אותם במרכזי שימור, בתקווה שניתן יהיה לשחרר אותם לטבע.

חלק ניכר מהאורנג-אוטניים החיים כיום כבר מצויים בשמורות טבע ובפארקים לאומיים, שבהם הם מוגנים מציד לא-חוקי וממדי האוכלוסייה מבוקרים בקביעות. למרות זאת, גם בשטחים המוגנים קיים ציד לא-חוקי, שישנם ניסיונות רבים לעצור. גורם נוסף שמקשה על התאוששות אוכלוסיית האורנג-אוטניים הוא קצב-הילודה הנמוך.

בתרבות
האורנגאוטן ידוע ממספר תרבויות אסייתיות ויש לו השפעה גדולה על שבטים אינדו-מלאים שונים. הוא מופיע בהרבה סיפורי עם וטקסים. ומכונה בחלקם: מאואס. אורנגאוטנים ידועים גם ממספר סיפורים וסרטים ידועים, למשל מדמותו של המלך לואי מספר הג'ונגל.

אורנג אוטן במקורות יהודיים
המשנה בכלאים (פרק ח משנה ה) המונה מספר בעלי חיים שדינם כבהמות ואחרים, המשנה מזכירה שם בעל חיים הנקרא "אדני השדה" בתלמוד הירושלמי פורש כי היצור דומה לאדם אך מחובר לקרקע בחבל טבור היוצא מטבורו. על זה פירש בעל "תפארת ישראל":

וכך כתב גם המלבי"ם:

אולם, האורנגאוטן נפוץ רק ביערות הגשם של האיים בורנאו וסומטרה (ובעבר גם במזרח אסיה), ובשל כך קשה להניח שחכמי המשנה הארצישראלים אכן הכירו אותו, ויותר סביר להניח שהכוונה לגורילה או שימפנזה החיים באפריקה.

גלריה

קישורים חיצוניים



<div class="External links-small">כללי<div class="references-small">
 מידע רב בנוגע לכל תחומי החיים של האורנגאוטן, באתר Primate Info Net.
 ההבדלים העיקריים בין שני מיני האורנגאוטן
 מיזם החוקר את שפת האורנגאוטן, באתר גן החיות של סמית'סוני


<div class="External links-small">שימור<div class="references-small">
 The Ape Alliance - ארגון שעוסק ברווחה ושימור של קופי-אדם בכלל, ושל האורנגאוטן בפרט
 Orangutan Foundation International - מוסד ללא-כוונת רווח שמטרתו לשמור על בית הגידול של האורנגאוטן ולמנוע את הכחדתו
 Orang Utan Republik Education Initiative - ארגון ללא כוונת רווח שמנסה להבטיח את עתיד האורנגאוטן על ידי תוכניות-חינוך הנערכות באינדונזיה
<div class="External links-small">תמונות וסרטונים'''
<div class="references-small">
תמונות ממרכז-שיקום בבורנאו
 תמונות וסרטונים של אורנגאוטן בורנאי, אתר ARKive
 תמונות וסרטונים של אורנגאוטן סומטרי, אתר ARKive
 תמונות אורנגאוטן ממרכז השימור הישן ביותר, בבורנאו

הערות שוליים

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1799
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ברנר-ז'רמין דה לספד
קטגוריה:פונגינאים