שבתאי

שַׁבְּתַאי (בלועזית: Saturn, סטורן) הוא כוכב הלכת השישי במרחקו מהשמש והשני בסדרת כוכבי הלכת הגזיים. את שבתאי מקיפות טבעות פלנטריות בשם טבעות שבתאי, שמכילות בעיקר קרח ואבק.

מקור השם
שמו הלועזי ניתן לו על שם סטורן, אל החקלאות והקציר במיתולוגיה הרומית (מקביל לקרונוס הטיטאן במיתולוגיה היוונית). מאחר ששבתאי היה כוכב הלכת השביעי בעת הקדומה (בנוסף לשמש, הירח, כוכב חמה, נוגה, מאדים וצדק), היום השביעי בשבוע קיבל את השם Saturday.

שבתאי נזכר בתלמוד הבבלי. המקור לשמו בעברית מגיע מהמילה שבת, כי יום השבת באסטרולוגיה שייך לשבתאי. יש הגורסים שמשמעות השם "שבתאי" מרמזת על כך שכוכב הלכת "שובת", כיוון שיחסית לכוכבי הלכת שהיו מוכרים בעת העתיקה, כוכב זה הוא המרוחק ביותר מהשמש, ולכן תנועתו קטנה ביותר.

אפיפניוס, שנולד להורים יהודים באזור בית גוברין בתחילת המאה ה־4 לספירה, תיעד את שמות כוכבי מערכת השמש לפי הפרושים, ולדבריו כוכב שבתאי נקרא  (chocheb sabēth), "כוכב שבֶת", מונח דומה למונח התלמודי; המונחים ככל הנראה קשורים לעובדה שכוכב שבתאי זז לאט ביחס לכוכבים האחרים המוכרים באותה עת.אפיפניוס מסלמיס, פנריון, 15.2

האזכור התנ"כי קשור לכך שבתקופת המקרא, באכדית ובסורית נקרא שבתאי בשם של אל "כַּיְוֵנוּ". עמים רבים עבדו אל זה, ובניהם גם ישראל, ושני נביאים מזכירים בדבריהם את אל זה. עמוס הנביא מוכיח את עם ישראל "וּנְשָׂאתֶ֗ם אֵ֚ת סִכּ֣וּת מַלְכְּכֶ֔ם וְאֵ֖ת כִּיּ֣וּן צַלְמֵיכֶ֑ם כּוֹכַב֙ אֱלֹ֣הֵיכֶ֔ם אֲשֶׁ֥ר עֲשִׂיתֶ֖ם לָכֶֽם:" (עמוס פרק ה פסוק כו). ירמיהו הנביא מתלונן על עם ישראל "הַבָּנִים מְלַקְּטִים עֵצִים וְהָאָבוֹת מְבַעֲרִים אֶת הָאֵשׁ וְהַנָּשִׁים לָשׁוֹת בָּצֵק לַעֲשׂוֹת כַּוָּנִים לִמְלֶכֶת הַשָּׁמַיִם וְהַסֵּךְ נְסָכִים לֵאלֹהִים אֲחֵרִים לְמַעַן הַכְעִסֵנִי (ירמיהו פרק ז פסוק יח).

מאפיינים
ממוזער|שבתאי
ממוזער|שבתאי וטבעותיו בתמונה הידועה בשם "היום בו כדור הארץ חייך", צולם ב-19 ביולי 2013 על ידי הגשושית קאסיני
קוטרו של שבתאי 120,500 ק"מ וצפיפותו 0.69 גרם לסמ"ק; הוא מורכב, ברובו, ממימן ומהליום. במרכז כוכב הלכת נמצאת, כנראה, ליבה של ברזל וסלע, ומסביבה מצוי אזור של מימן מתכתי המשתרע עד למחצית הרדיוס של שבתאי. מעבר לאזור זה מתחילה האטמוספירה – אזור בו מולקולות המימן (96%) וההליום (3%) נמצאות במצב גז. באמצעות מדידות כוח הכבידה שביצעה הגשושית קאסיני, חישבו מדענים כי הרוחות האטמוספיריות – זרמי רוח מזרח-מערבית שנראים בבירור בפסגת שכבת העננים העליונה ומגיעים למהירות של 1,400 קמ"ש – חודרות מפסגת העננים לעומק של כ-8,800 קילומטרים לכיוון הליבה (פי שלושה יותר מזו של צדק).

הרוח על פני שבתאי היא השנייה במהירותה במערכת השמש, לאחר נפטון. גשושיות תוכנית וויאג'ר מדדו רוחות מזרחיות שהגיעו למהירות מקסימלית של 1,800 קמ"ש.

מרחקו של שבתאי מהשמש הוא 9.54 יחידות אסטרונומיות והוא משלים הקפה סביב השמש אחת ל־29.46 שנה במהירות של 9.64 ק"מ לשנייה. שבתאי משלים סיבוב סביב צירו אחת ל־10.32 שעות בלבד. משקלו הסגולי של שבתאי הוא הנמוך ביותר מכל כוכבי הלכת במערכת השמש שלנו, אף פחות ממשקלם הסגולי של המים.

טבעות 

התופעה הבולטת ביותר בשבתאי היא הטבעות המקיפות אותו. מערכת הטבעות נטויה בזווית של 25.33 מעלות יחסית למישור ההקפה של שבתאי סביב השמש. עובי הטבעות הוא ק"מ אחד, לכל היותר, והן מכילות גושי קרח קטנים, שחלקם אינם גדולים מאבן ואחרים קוטרם עד כמה מאות ק"מ.
עד ל־2009 נצפו כ־7 טבעות לכוכב שבתאי ובשנת 2009, בזכות טלסקופ החלל שפיצר, נצפתה טבעתו השמינית.

ירחים

מספר הירחים המדויק של שבתאי קשה לקביעה. מבחינה טכנית, כל גוש קרח בטבעות יכול להיחשב כירח, ונקודת ההכרעה בין ירח לבין גוש קרח גדול אינה מדויקת. נכון ל־2025 זוהו בוודאות 274 ירחים, מתוכם ל־53 ניתנו שמות, וזהו כוכב הלכת בעל המספר הגדול ביותר של ירחים שהתגלו.

ירחו הגדול ביותר הוא טיטאן, ולו אטמוספירה סמיכה המכילה בעיקר מתאן וחנקן והוא הירח היחיד במערכת השמש בעל אטמוספירה משמעותית משלו. ירחים גדולים נוספים הם פאן, אטלס, פרומתאוס, פנדורה, אפימתאוס, יאנוס, מימס, אנקלדוס, טתיס, טלסטו, קליפסו, דיוני, הלנה, ריאה, היפריון, יאפטוס, פיבי ודפניס.

בשנת 2023 התגלו 63 ירחים נוספים לכוכב הלכת שבתאי, כך שנכון לשנה זו, מקיפים את כוכב הלכת שבתאי 146 ירחים.

בשנת 2025 התגלו 128 ירחים נוספים לכוכב הלכת שבתאי, כך שנכון לשנה זו, מקיפים את כוכב הלכת שבתאי 274 ירחים.

ממוזער|420px|תרשים מבנה של שבתאי, טבעותיו וירחיו העיקריים|מרכז

מחקר
החללית הראשונה שהתקרבה לשבתאי הייתה פיוניר 11. בספטמבר 1979 התקרבה החללית עד למרחק של 20,000 קילומטרים מעל שכבת העננים של שבתאי. החללית שידרה לכדור הארץ תמונות ברזולוציה נמוכה של הכוכב וחלק מהירחים שלו. איכות התמונות לא אפשרה גילוי פרטים חדשים מפני הקרקע של הירחים. בנוסף, החללית חקרה את הטבעות ומדדה את הטמפרטורה על טיטאן.

בנובמבר 1980 עברה החללית וויאג'ר 1 בסמוך לכוכב. החללית שידרה תמונות ברזולוציה גבוהה של כוכב הלכת, הטבעות והירחים שלו. לראשונה נראו פרטים מפני השטח של הירחים. החללית טסה קרוב לטיטאן וגילתה כי האטמוספירה שלו אינה חדירה לקרני אור בתחום הנראה. מסיבה זו לא התקבלו פרטים על פני השטח של טיטאן. החללית ניצלה את כח הכובד של שבתאי כדי לשנות מסלול ולצאת ממערכת השמש.

כמעט שנה לאחר מכן באוגוסט 1981 המשיכה החללית וויאג'ר 2 את המחקר ושידרה צילומים נוספים. עקב תקלה במצלמה המתכווננת בוטלו צילומים מתוכננים רבים. החללית גילתה ואימתה את קיומם של מספר ירחים חדשים וכן גילתה כמה מרווחים בין הטבעות. החללית ניצלה את שדה הכובד של שבתאי על מנת לשנות מסלול לכיוון כוכב הלכת אורנוס.

ב־15 באוקטובר 1997 שוגרה החללית קאסיני שיעודה הוא לחקור את שבתאי וירחיו. קאסיני נכנסה למסלול סביב כוכב־הלכת ב־1 ביולי 2004. ב־24 בדצמבר 2004 נפרדה ממנה הגשושית הויגנס (של סוכנות החלל האירופית), וגלשה לאטמוספירה של טיטאן ב־14 בינואר 2005. משימת קאסיני־הויגנס היא משימה משותפת לנאס"א, לסוכנות החלל האירופית ולסוכנות החלל האיטלקית.

ישנה הצעה של נאס"א, במסגרת תוכנית הגבולות החדשים, לשגר צוללת לחקר הירח טיטאן. נכון לאוגוסט 2016 הצעה זו עדיין לא מתוקצבת.

 אפשרות חיים 
בשנת 2023 פורסם כי גרגרים קפואים הנפלטים מהרי געש שעל פני ירחו של שבתאי, אנקלדוס (השישי בגודלו מבין 146), מכילים זרחן, החיוני לחיים. המרכיבים החיוניים האחרים התגלו שם בעבר: פחמן, מימן, חנקן, חמצן וגופרית (אם כי הזיהוי אינו ודאי).

 תערוכות הקשורות למופע של שבתאי 
התערוכה סינדרום שבתאי, אותה אצרה דניאל צדקה-כהן, מספרת את סיפור הקשר התרבותי, הרגשי והנפשי בין האדם לגרמי השמים. שבתאי מזוהה באמנות עם תיאורי מלכנכוליה. בתערוכה המלנכוליה מוצגת כמרכיב אישיותי וכיסוד הכרחי ליצירה, ומהדהדת את הרבדים ההיסטוריים והמיתיים באמנות העכשווית. העבודות חדורות מבט אינטימי על כאב, הנתפס כהון סימבולי וככוח מניע ליצירה. הן מתחקות אחר המשיכה הרומנטית אל המעמקים האפלים של הנפש — אל אזורי הלא־מודע הכובלים אותנו בדפוסים הרסניים ובו־בזמן מולידים תובנות נעלות.

ראו גם 
 המערבולת הפולארית החמה בקוטב הדרומי של שבתאי
 קרחון שבתאי
 משושה שבתאי
 J1407b -ּ המכונה גם כ-"Super Saturn" הוא כוכב לכת חוץ-שמשי בעל 30 טבעות.

קישורים חיצוניים



 כתבות ומאמרים בנושא שבתאי, באתר סוכנות החלל הישראלית
 המסע והתגליות של החללית קאסיני
 טבעות שבתאי - אפימרידים
 שבתאי וכוכבי הלכת מישראל - אפימרידים
 הרצאות וידאו על משימת קאסיני הויגנס לשבתאי

 דוד פולישוק, הטבעות החדשות של שבתאי, אתר מכון דוידסון לחינוך מדעי, 31 במרץ 2016




 עודד כרמלי ויגאל פת-אל, מה מקור שמו של שבתאי, באתר סוכנות החלל הישראלית, 4 באוגוסט 2022




 הערות שוליים 

*
קטגוריה:כוכבי לכת במערכת השמש
קטגוריה:ענקי גזים