Anton Aškerc

Anton Aškerc (  ; 9 Janairu 1856 - 10 Yuni 1912) mawaki ne ɗan ƙasar Slovenia kuma firist na Roman Katolika wanda ya yi aiki a Austria, wanda aka fi sani da waƙoƙinsa masu ban mamaki .

An haifi Aškerc a cikin dangin manoma kusa da garin Rimske Toplice a Duchy na Styria, a lokacin wani ɓangare na Daular Austria (yanzu yana Slovenia ),  kuma ya yi wa Anton Askerz baftisma.  An rubuta wurin haihuwarsa a matsayin gidan mai lamba 5  (watau, gonar Hrušovar, gidan mahaifinsa)  a Senožete, wanda a lokacin ƙauyen Rimske Toplice ne ( German   ). Duk da haka, al'adar iyali ta ce an haife shi a gida mai lamba 15 a Globoko .  Bayan kammala karatunsa daga makarantar sakandare a Celje, ya shiga makarantar tauhidi ta Roman Katolika a Maribor . An naɗa shi firist a 1880. A wannan shekarar ne ya buga waƙarsa ta farko mai suna Trije popotniki (Matafiya Uku) a cikin mujallar adabi mai ci gaba Ljubljanski zvon .

Ya fara aikinsa na adabi ta hanyar rubuta waƙoƙin waƙa, amma bayan 1882 ya koma jigogi masu ban mamaki. Waƙoƙinsa na bayan soyayya suna nuna kishin ƙasa, ƙauna da shakku na addini . Jigogin waƙoƙinsa na ballades da soyayya sun fito ne daga tarihin Slovene da Slavic, Littafi Mai Tsarki, al'adun gargajiya da kuma rayuwar zamani. Ya sami rinjaye sosai daga gaskiyar adabi, yana rubuta wasu daga cikin waƙoƙinsa da aka fi sani da wannan salon, amma bai taɓa ƙin yarda da duk wani ra'ayi bayan soyayya ba.

Aškerc ya buga waƙoƙinsa a cikin mujallar Ljubljanski zvon a ƙarƙashin sunan Gorázd tun daga 1881, amma ya yi amfani da sunansa na gaske a cikin tarin waƙoƙinsa na farko, Balade in romance (Ballades and Romances) wanda aka buga a 1890. Al'umma masu karatu da masu suka sun karɓi tarin, amma masu fafutukar siyasa na Katolika masu tasowa sun soki shi, kamar bishop Anton Mahnič, wanda bai amince da manufofin ƙasa, 'yancin kai da ci gaba na Aškerc ba. Aškerc ya yi ritaya da wuri daga hidimarsa ta firistoci. Ba da daɗewa ba, Ivan Hribar, magajin garin Ljubljana mai sassaucin ra'ayi, ya naɗa shi a matsayin babban mai adana tarihin tarihin birnin Ljubljana, wanda ya ci gaba da zama har zuwa mutuwarsa.

 Manazarta 

 France Bernik, "Cankarjevo vrednotenje Aškerca" in Študije o slovenski poeziji (Ljubljana: Državna založba Slovenije, 1993).
 Igor Grdina, Slovenci med tradicijo in perspektivo: siyasa mozaik 1860–1918 (Ljubljana: Študentska založba, 2003).
 Kajetan Kovič, Sled sence zarje (Ljubljana: Slovenska matica, 2006).
 Ivan Prijatelj, Književnost mladoslovencev (Ljubljana: Mladinska knjiga, 1962).