Pompeu Fabra

Pompeu Fabra da Poch An haife  ( ; Gràcia, Barcelona,  20  ga watan Fabrairu  shekara ta 1868 - Prada de Conflet, 25 Disamba 1948) injiniyan Catalan ne kuma mai nahawu daga Catalonia, Spain. Shi ne babban marubucin sake fasalin al'ada na harshen Catalan na zamani shine Makarantar Pompeu Fabra da Laura .

 Rayuwa 
An haifi Pompeu Fabra a Gràcia, wanda a lokacin har yanzu ya rabu da Barcelona, a 1868. Shi ne na ƙarshe cikin yara goma sha biyu da aka haifa wa Josep Fabra i Roca da matarsa Carolina Poch i Martí. Lokacin da Pompeu ke da shekaru shida, dangin sun koma Barcelona.

Tun yana ƙarami Fabra ya sadaukar da kansa ga nazarin harshen Catalan.  Ta hanyar jarida da gidan bugawa , ya shiga yakin neman sake fasalin rubutun Catalan tsakanin 1890-92. Ya buga Tractat d'ortografia catalana tare da marubuci kuma mawallafi  da , fitaccen lauya kuma marubuci, a cikin 1904.

Duk da sha'awar sa na ilimin harshe, Fabra ya yi karatun injiniyan masana'antu a Barcelona kuma a cikin 1902 ya karɓi kujera na matsayin ilmin sunadarai a Makarantar Injiniya a Bilbao .  A lokacin aikinsa a Bilbao, Fabra ya taka rawa sosai a Babban Taron Kasa da Kasa na Farko na Harshen Catalan da aka gudanar a 1906. Wannan taron ya ba shi wani matsayi a fannin ilimin harsunan Kataloniya. A cikin 1911, ya koma Barcelona ya zama farfesa ( catedràtic ) na Catalan — matsayin da diputació (ƙananan gwamnati) na Barcelona ya kirkira — kuma memba na sashen ilimin falsafa a sabuwar Institut d'Estudis Catalans da aka kirkiro, wanda daga baya zai zama shugaban kasa. A cikin 1912 ya buga Gramática de la lengua catalana (a cikin Mutanen Espanya).

Cibiyar ta buga Normes ortogràfiques a cikin 1913, Diccionari ortogràfic a 1917, da Gramàtica catalana na hukuma a 1918.  A wannan shekarar, Fabra ya kuma gyara littafin Curs mitjà de gramàtica catalana, wanda l'Associació Protectora de l'Ensenyança Catalana ya buga. Nasa "Converses filològiques," wanda aka fara bugawa a cikin jaridar " La Publicitat ," daga baya an tattara shi a matsayin "Popular Barcino." Wataƙila aikin da ya fi shahara shi ne Diccionari General de la Llengua Catalana (1932), bugun farko wanda daga baya ya zama ƙamus na Cibiyar.
A cikin shekarar 1932, saboda darajar ilimin kimiyya, an ba shi suna gaba ɗaya farfesa ( catedràtic ) na Jami'ar Republican Autònoma de Barcelona (kada a ruɗe shi da Jami'ar Autónoma de Barcelona daga baya da aka kirkira a cikin 1960s a lokacin mulkin Francoist ). A shekara mai zuwa aka nada shi shugaban majalisar gudanarwa na Jami'ar, wanda ya haifar da dauri a cikin 1934 bayan "al'amuran 6 ga Oktoba" lokacin da sojojin Jamhuriyar Spain ta Biyu suka kaddamar da boren gwamnatin Catalan karkashin jagorancin Lluis Companys . 

An sake dawo da Fabra a matsayin farfesa bayan zaɓen watan Fabrairu na 1936, amma a watan Yuli na wannan shekarar yaƙin basasar Spain ya fara kuma dole ne ya gudu daga ƙasarsa lokacin da sojojin Franco suka mamaye Barcelona. A 1939 ya tafi gudun hijira a Faransa, inda ya sha wahala da yawa. Ya zauna a Paris da Montpellier, inda ya jagoranci gasar adabin Jocs Florals a 1946. Gwamnatin Mutanen Espanya, jagorancin Francisco Franco, tarar shi Pompeu Fabra don kasancewa (tarar ta ce) "Abin da ke da nasaba da bukatun Spain." Daga ƙarshe ya ƙaura zuwa Prada de Conflet, a cikin yankin Faransanci na Catalan, inda ya mutu a ranar 25 ga Disamba, 1948. A wani lokaci a lokacin gudun hijira, ya yi wasiyya a Andorra, da za a yi a kasar da Catalan ya zama harshen hukuma.

 Gado 
Kowace shekara, dubban 'yan Kataloniya ne ke ziyartar kabarinsa a gidan sufi na Cuixà kusa da Prada.

Jami'ar Pompeu Fabra a Barcelona tana ɗauke da sunansa.

Tashar metro a Barcelona Badalona Pompeu Fabra (Barcelona Metro) tana ɗauke da sunan Pompeu Fabra da gado.

 Littattafai 

 Tractat de ortografia catalana (1904)
 Tambayoyi na Gramàtica catalana (1911)
 La coordinació i la subordinació en els documents de la cancilleria catalana durant el segle XIV (1926)
 Diccionari ortogràfic abreujat (1926)
 La conjugació dels fi'ili en català (1927)
 Diccionari ortogràfic: precedit d'una exposició de l'ortografia catalana (1931)
 Littafi Mai Tsarki (1932)

 Manazarta 

 Hanyoyin haɗi na waje 

 Biographical notice by Josep Pla (in Catalan)

Category:Mutuwan 1948