Maria Aurèlia Capmany

Maria Aurèlia Capmany i Farnés, nada en Barcelona o 3 de agosto de 1918 e finada na mesma cidade o 2 de outubro de 1991, foi unha novelista, dramaturga e ensaísta catalá. Foi tamén unha destacada feminista, activista cultural e antifranquista.

 Traxectoria 
Neta do intelectual Sebastià Farnés, autor da Paremiología catalá comparada, e filla de Aureli Capmany, folclorista e colaborador en revistas infantís, pasou a súa mocidade no piso da familia xunto á Rambla de Barcelona. Estudou no Instituto-Escola da Xeneralidade e licenciouse en Filosofía na Universidade de Barcelona da posguerra.
miniatura|Maria Aurèlia Capmany aos 3 anos, co seu irmán Jordi.
miniatura|Tributo Contrapunt para Aurelia Capmany en Barcelona (Escultor Ferran Soriano, ano 1992).
Practicou a docencia durante as décadas de 1940 e 1950 no Instituto Albéniz de Badalona e na Escola Isabel de Villena de Barcelona. Tamén traballou gravando vidro, oficio que aprendera na súa época de universitaria.

Coa súa primeira novela Necessitem morir (publicada en 1952) quedou finalista do premio Joanot Martorell de 1947, premio que gañou ao ano seguinte co El cel no és transparent. O seu prestixio como narradora chegoulle con novelas como Betúlia, El gust de la pols e Un lloc entre els morts, este última premio Sant Jordi de 1968. En 1981 recibiu o Premio Ramon Fuster, outorgado polo Colexio Oficial de Doutores e Licenciados en Filosofía e Letras e en Ciencias de Cataluña, e en 1983 gañou o Premio Crítica Serra d'Or de Literatura Infantil e Xuvenil co El malefici de de la reina d'Hongria.Col·legi Oficial de Doctors i Llicenciats en Filosofia i Lletres i en Ciències de Catalunya (ed.

Foi unha das escritoras catalás máis polifacéticas, xa que ademais da narrativa dedicouse á tradución; cultivou o teatro, o ensaio e outros xéneros literarios.

No campo da dramaturxia, fundou (1959) xunto a Ricard Salvat a Escola de Arte Dramática Adrià Gual. Exerceu de profesora, de actriz e de directora. Ademais, estreou obras propias, como Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya; Layret foi un destacado avogado dos obreiros de Cataluña que morreu asasinado en 1920.

Como ensaísta sobresae polas súas obras sobre a situación da muller, sobre todo con La dona a Catalunya: consciència i situació, de 1966. En 1968, prologou a edición catalá de El segon sexe, a obra de Simone de Beauvoir.Nielfa Cristóbal (2003), p. 286 Foi columnista de Diario Femenino.Nielfa Cristóbal (2003), p. 287 En 1970 publica, con Carmen Alcalde, El feminismo ibérico, que foi un estudo histórico do feminismo en España.Nielfa Cristóbal (2003), p. 288

Tamén dedicou numerosos artigos a diversos aspectos da cultura e da sociedade catalá. Así mesmo, destacan os seus libros de memorias Pedra de toc (1 e 2), Mala memòria, e Això era i no era. 

Participou e interveu no "Míting da Llibertat" (22 de xuño de 1976) e no proceso constituínte do Partit Socialista de Catalunya-Congrés (novembro de 1976).

Foi rexedora e responsable das áreas de Cultura e de Edicións no Concello de Barcelona durante as primeiras lexislaturas polo Partido dos Socialistas de Cataluña (PSC), e membro da Deputación de Barcelona desde o 1983 até á súa morte. Foi tamén membro da Asociación de Escritores en Lingua Catalá, e presidenta do Centro Català do Pen Club.

Faleceu tras unha longa enfermidade o 2 de outubro de 1991 na cidade de Barcelona e foi incinerada no Cemiterio de Collserola.

 Obras 
 Obras completes 
 Obra completa (7 volumes). Barcelona: Columna, 1993 – 2000 (edición a cargo de Guillem-Jordi Graells) 
Realizou unha ampla e frutífera obra en varios xéneros:

 Novela 
 Necessitem morir. Barcelona: Aymà, 1952 / Barcelona: Proa, 1977
 L'altra ciutat. Barcelona: Selecta, 1955
 Tana o la felicitat. Palma de Mallorca: Moll, 1956
 Betúlia. Barcelona: Selecta, 1956
 Ara. Barcelona: Albertí, 1958/ Barcelona: Plaza & Janés, 1988
 Traduït de l'americà. Barcelona: Albertí, 1959
 El gust de la pols. Barcelona: Destino, 1962 / Barcelona: Edicions 62, 1986
 La pluja als vidres. Barcelona: Club Editor, 1963
 El desert dels dies. Barcelona: Occitània, 1966
 Un lloc entre els morts. Barcelona: Nova Terra, 1967 / Barcelona: Laia, 1979 / Barcelona: Edicions 62, 1984 / Barcelona: Proa, 1999
 Feliçment, jo sóc una dona. Barcelona: Nova Terra, 1969 / Barcelona: Laia, 1983 / Barcelona: Barcanova, 1994
 Vitrines d'Amsterdam. Barcelona: Club Editor, 1970
 Quim-Quima. Barcelona: Estela, 1971 / Barcelona: Laia, 1977 / Barcelona: Planeta, 1991
 El jaqué de la democràcia. Barcelona: Nova Terra, 1972 / Barcelona: A Magrana, 1987
 Vés-te'n ianqui. Barcelona: Laia, 1980 / Barcelona: Barcanova, 2006
 Lo color més blau. Barcelona: Planeta, 1983
 El cap de Sant Jordi. Barcelona: Planeta, 1988.

 Narrativa breve 
 Com una mà. Palma de Mallorca: Moll, 1952
 Cartes impertinents de dona a dona. Palma de Mallorca: Moll, 1971
 Numnius Dexter Optatur, Papa de Roma. Barcelona: Tarot, 1971
 Coses i noses. Barcelona: La Magrana, 1980
 Fumar o no fumar : vet aquí la qüestió (con Pere Calders). Barcelona: Destino, 1988
 Aquelles dames d'altres temps. Barcelona: Planeta, 1990
 De veu a veu: contes i narracions. [con Montserrat Roig]. Barcelona: Cercle de Lectors, 2001

 Literatura infantil 
 Anna, Bel i Carles. Barcelona: Lumen, 1971
 Ni teu, ni meu. Barcelona: La Galera, 1972
 L'alt rei en Jaume. Barcelona: Aymà, 1977
 Àngela i els vuit mil policies. Barcelona: Laia, 1981
 El malefici de la reina d'Hongria o Les aventures dels tres patrons de nau. Barcelona: Barcanova, 1982
 Contes. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1993
 La rialla del mirall. Barcelona: Empúries, 1989

 Teatro 
 Tu i l'hipòcrita. Palma de Mallorca: Moll, 1960
 Vent de garbí i una mica de por. Palma de Mallorca: Moll, 1968
 Preguntes i respostes sobre a vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya.  [con Xavier Romeu i Jover]. París: Edicions Catalanes de París, 1970 / Madrid: Moisés Pérez Coterillo, 1976 / Barcelona: Institut do Teatre-Diputació de Barcelona, 1992
 L'ombra de l'escorpí. València: Gorg, 1974
 El cavaller Tirant. Barcelona: Edebé, 1974
 Tirant lo Blanc. València: Eliseu Climent / 3i4, 1980
 Ca, barret!  [con Jaume Vidal Alcover]. Palma de Mallorca: Moll, 1984

 Ensaio 
 Cita de narradors (con Manuel de Pedrolo, Jordi Sarsanedas, Joan Perucho e Josep M. Espinàs). Barcelona: Selecta, 1958 
 Historias de Barcelona [fotografies de A. Bastei]. Barcelona: Barrigotic, 1963
 La dona a Catalunya : consciència i situació. Barcelona: Ed. 62, 1966
 Dia si, dia no: apunts sobre la nostra societat actual. Barcelona: Llibres de Sinera, 1968
 La dona catalana. Barcelona: Mateu, 1968
 Els vells. Barcelona: Mateu, 1968
 La joventut és una nova classe? Barcelona: Edicions 62, 1969
 El feminismo ibérico. Vilassar de Mar: Oikos-tau, 1970
 De profesión mujer. Esplugues de Llobregat: Plaza & Janés, 1971
 Salvador Espriu. Barcelona: Dopesa, 1972
 El feminisme a Catalunya. Barcelona: Nova Terra, 1973
 Poema i vers o El cor salvatge de Carles Riba. Barcelona: Institut d'Estudis Hel·lènics - Departament de Filologia Catalá, Universitat de Barcelona, 1973 
 Carta abierta al macho ibérico. Madrid: Edicións 99, 1973 
 El comportamento amoroso de la mujer. Barcelona: Dopesa, 1974 
 La dona. Barcelona: Dopesa, 1976 
 Cada cosa en el seu temps i lectura cada dia. Barcelona: Dopesa, 1976 
 Subirachs o el retrat de l'artista com a escultor adult. Barcelona: Dopesa, 1976 
 La dona i a Segona República. Barcelona: Ed. 62, 1977 
 Temps passat, notícia d'avui: una història de Catalunya. Barcelona: Vicens Vives, 1978 
 Dies i hores de la Nova Cançó. Barcelona: Abadía de Montserrat, 1978 
 Antifémina (con Colita). Madrid: Editora Nacional, 1978 
 En busca de la mujer española. Barcelona: Laia, 1982 
 Diàlegs a Barcelona: M. Aurèlia Capmany, Pasqual Maragall [conversa transcrita por Xavier Febrés]. Barcelona: Ajuntament de Barcelona-Laia, 1984  
 Retrobar Barcelona [con Jaume Sobraqués]. Barcelona: Lunwerg, 1986 
 Fem memòria. El port de Barcelona. Barcelona: Lunwerg, 1990 
 Que diablos es Cataluña? Madrid: Temas de hoy, 1990 
 Barcelona entre mar i muntanya. Barcelona: Polígrafa, 1992

 Dietarios e memorias 
 Pedra de toc (2 vol.). Barcelona: Nova Terra, 1970 – 1974 
 Dietari de prudències. Barcelona: La Llar del Llibre, 1981 
 Mala memòria. Barcelona: Planeta, 1987 
 Això era i no era. Barcelona: Planeta, 1989

 Cómic 
 Dona, doneta, donota (con Avel·lí Artís-Gener). Barcelona: EDHASA, 1979

 Guións 
 L'alt rei en Jaume. Televisió, 1977 – 1978 
 La nina. TV, 1977-1978 [baseado en Casa de nines d'Ibsen). 
 Tereseta-que-baixava-les-escales. TV, 1977-1978 [baseado no conto homónimo de Salvador Espriu] 
 Aquesta nit non vindrem a sopar. TV, 1978 – 1979  
 La nit catalana. TV, 1978-1979 
 Temps passat, notícia d'avui. Ràdio 4, 1979 
 Història de Catalunya, 1977-1978 (45 capítulos). Radio. Edición en casset (1979). 
 Les nits de la tieta Rosa. TV, 1980

 Traducións 

 Do francés 
 BALZAC, Honoré de: L'última encarnació de Vautrin. Barcelona: Nova Terra, 1972 
 DURAS, Marguerite: Un dic contra el pacífic. [Un barrage contre le Pacifique]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 2, 1965 
 FOURNIER, Alain: El gran Meaulnes [Le grand Meaulnes]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Trapezi 10, 1966 
 KASSAK, Fred: Carambolades [Carambolages]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1963 
 LAFONT, Robert: Història da literatura occitana. Barcelona: Dopesa, Col. Pinya de Rosa 8 i 9, 1973 
 PROUST, Marcel: A la recerca del temps perdut [À a recherche du temps perdu]. Barcelona: Columna, 1990-1991 [con Jaume Vidal Alcover] 
 SARTRE, Jean-Paul: Fenomenologia i existencialisme [L'existencialisme est un humanisme]. Barcelona: Laia, 1982 
 SIMENON, Georges: Liberty Bar. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 28, 1965  
 SIMENON, Georges: El gos groc [Le chien jaune]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 48, 1966 / Barcelona: Àrea, 1989 / Barcelona: Columna, 1995  
 SIMENON, Georges: La nit de la cruïlla. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla, 1966  
 SIMENON, Georges: L'Ombra xinesa. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 54, 1967 
 SIMENON, Georges: Maigret i el client del dissabte [Maigret et le client du samedi]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 62, 1968 
 SIMENON, Georges: Signat Picpus [Signée Picpus]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 65, 1968  
 STEWART, Terry: Mà forta [La belle vie]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 2, 1963 
 VÉRY, Pierre: El senyor Marcel de la funerària. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 19, 1964  
 VÉRY, Pierre: Goupi Mans-Roges [Goupi Mans-Rouges]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 16, 1964

 Do italiano 
 CALVINO, Italo: El baró rampant [Il barone rampante]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 7, 1965 / Barcelona: Avui, 1995  
 CASSOLA, Carlo: La tala del bosc [Il taglio do bosco]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Trapezi 8, 1966 
 CHIARINI, Luigi: Art i tècnica del film [Arte e tecnica del film]. Barcelona: Edicions 62, Col. A l'abast 13, 1967 
 LIONNI, Leo: Frederick. Barcelona: Lumen, 1969 
 PASOLINI, Pier Paolo: Una vida violenta [Una vita violenta]. Barcelona: Edicons 62, Col. El Balancí 32, 1967  
 PAVESE, Cesar: La lluna i les fogueres [La luna e il falò]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 12, 1965 
 PIRANDELLO, Luigi: Aquesta nit improvisem [Questa notte si recita a soggetto]. Barcelona: Institut do Teatre-Diputació de Barcelona, 1996 
 PRATOLINI, Vasco: Crònica dels pobres amants [Cronache dei poveri amanti]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 1, 1965  
 PRATOLINI, Vasco: Metel·o [Metello]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 15, 1966 
 VITTORINI, Elio: Conversa a Sicília [Conversazione in Sicilia]. Barcelona: Edicions 62, Col. El Balancí 19, 1966

 Do inglés 
 CAIN, James M.: Doble indemnització [Double Indemnity]. Barcelona: Edicions 62, Col. La cua de palla 28, 1965

 Fontes bibliográficas e documentais 
 Caampillo, Maria i Casteláns, Jordi (1988). “Maria Aurèlia Capmany”, en Història de la literatura catalana, vol. 11. Barcelona: Ariel, pàgs. 62-71.
 DD.AA. (1986).  Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor.
 DD.AA. (1991). Montserrat Roig/ Maria Aurèlia Capmany en homenatge. Barcelona: Institució de les Lletres Catalanes. 
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona. 
 DD.AA. (2002). Un lloc entre els vius. Homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Partit dels Socialistes de Catalunya.
 DD.AA. (1992). Maria Aurèlia Capmany: homenatge. Barcelona: Ajuntament de Barcelona/Centre Català do Pen Club. 
 DD.AA. (1993). Catalan Review. International Journal of Catalan Culture. Woman, History and Nation in the Works of Montserrat Roig and Maria Aurèlia Capmany. Vol. VII, núm. 2. 
 DD.AA. (1994). Feliçment sóc una dona: homenatge a Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Ajuntament de Barcelona.  
 DD.AA. (2002). “Universos” dins l'Univers: elles hi són: Xornada homenatge a Maria Aurèlia Capmany i Montserrat Roig. Barcelona: Institut Català de la Dona.
 Fundació Maria Aurèlia Capmany i  Reñé Ferrando, Teresa (2002). Ciutadana Maria Aurèlia Capmany: escriptora i doa d'acció. Barcelona: Fundació Maria Aurèlia Capmany. 
 Graells, Guillem-Jordi (1990). “Maria Aurèlia Capmany, un bosc per a viure-hi”, Serra d'Or, març 1990.
 (1992). Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Diputació de Barcelona.
 (1992). “Presentació”, Preguntes i respostes sobre la vida i la mort de Francesc Layret, advocat dels obrers de Catalunya, Maria Aurèlia Capmany i Xavier Romeu. Barcelona: Institut do Teatre. 
 (1992). “A narrativa de Maria Aurèlia Capmany, un calidoscopi fascinant”, Maria Aurèlia Capmany Farnés (1918-1991). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, p.. 95-128.
 (1993). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany I. A novel·la (a)”, Obra Completa I de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. IX-XXVIII.
 (1994). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany II. La novel·la (b)”, Obra Completa II de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. IX-XXIII.
 (1995). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany III. A novel·la (c)”, Obra Completa III de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. XI-XXIII.
 (1996). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany IV. La narrativa breu. Apèndix: El cel no és transparent”, Obra Completa IV de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. XI-XXV.
 (1998).  “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany V. Teatre”, Obra Completa V de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. XI-XXXVIII.
 (1997). “La producció literària de Maria Aurèlia Capmany  6. Memòries”,Obra Completa VI de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. XI-XXII.
 (2000). “L producció literària de Maria Aurèlia Capmany  VII. La dona”, Obra Completa VII de Maria Aurèlia Capmany. Barcelona: Columna, p. V-XII.
 Julià, Lluïsa (1999). “Quan les dones fumen. Maria Aurèlia Capmany-Simone de Beauvoir”, Memòria de l'aigua. Onze escriptores i el seu món, Lluïsa Julià (ed.),  Barcelona: Proa, p. 89-122.
 Nadal, Marta (1991).  “Maria Aurèlia Capmany: Combativity and tenderness in a writer from Barcelona”, Catalan Writing, núm. 7. p. 25-37.
 Pablos, M. del Mar (2001). El fons documental Vidal-Capmany dipositat á biblioteca da Universitat Rovira i Virgili: tractament i descripció. Tarragona: Universitat Rovira i Virgili.
 Palau, Montserrat (2008). Maria Aurèlia Capmany. Escriure la vida en femení, Tarragona: Arola.
 Palau, Montserrat i Martínez Gili, Raül-David (eds.) (2002). Maria Aurèlia Capmany: l'afirmació en la paraula,  Valls: Cossetània.
 Pedrolo, Manuel de (1974). “Impressions-expressions sobre tres novel·les de la Maria Aurèlia Capmany”, Obra Completa. vol. I. Barcelona: Editorial Nova Terra.
 Pessarrodona, Marta (1996). Maria Aurèlia Capmany, un retrat. (Fotografías de Pilar Aymeric). Barcelona: Institut Català de Dóaa. 
 Pons, Agustí (2000). Maria Aurèlia Capmany. L'època d'una dona. Barcelona: Columna.
 Sarsanedas, Jordi (1958). “Llegeixo les novel·les de Maria Aurèlia Capmany”, Cita de narradors. Barcelona: Ed. Selecta.
 Vidal Alcover, Jaume (1986). Maria Aurèlia Capmany en els seus millors escrits. Barcelona: Miquel Arimany editor, p. 7-31.
 Jaume Vidal Alcover i Maria Aurèlia Capmany a escena. (2012)

 Notas 

 Véxase tamén

 Bibliografía 

Ligazóns externas 
 Maria Aurèlia Capmany en lletrA, la literatura catalana a internet 

Categoría:Escritores de Cataluña
Categoría:Escritores en lingua catalá
Categoría:Finados en 1991
Categoría:Nados en 1918
Categoría:Nados en Barcelona
Categoría:Tradutores do francés
Categoría:Tradutores ao castelán
Categoría:Tradutores ao catalán
Categoría:Tradutores do italiano
Categoría:Dramaturgos de Cataluña
Categoría:Activistas de Cataluña
Categoría:Feministas de Cataluña
Categoría:Novelistas de Cataluña
Categoría:Alumnos da Universidade de Barcelona
Categoría:Ensaístas
Categoría:Deputados provinciais
Categoría:Premio Creu de Sant Jordi
Categoría:Tradutores do inglés
Categoría:Concelleiros de Cataluña
Categoría:Políticos do PSC