Eestnisk Sosialistisk Sowjetrepubliik

Det Eestnisk Sosialistisk Sowjetrepubliik (kurt: Eestnisk SSR, Sowjet Eestlun of Eestlun; üüb Eestnisk: Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik; üüb Rüs: Эстонская Советская Социалистическая Республика Estonskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) wiar faan 1940 tu 1941 an faan 1944 tu 1991 ian faan a republiiken uun't Sowjetunioon. At republiik wurd faan föl lunen ei uunkäänd.

Befölkring
Det letst folksteeling uun't Sowjetunioon wiar uun't juar 1989. Efter a resultooten hed det Eestnisk SSR 1.572.916 lidj: 837.677 diarfaan wiar wüfhööd an 735.239 karmen, 1.125.975 lewet uun a steeden an 446.941 üüb't lun.

Histoore
17. Jüüne 1940 wurd at Republiik Eestlun faan det Sowjetisk Armee besaat. Det Eestnisk SSR wurd 21. Jüüle 1990 grünjlaanjen an wurd 6. August 1940 dial faan't Sowjetunioon. At republiik wurd faan 1941 tu 1944 faan Tjiisklun besaat. 22. September 1944 wurd Tallinn faan det Sowjetisk Armee welernimen. 8. Mei 1990 wurd at republiik det Republiik Eestlun. 20. August 1991 wurd at lun weler suwereen.

Politiik
Det regiaringspartei wiar det Komunistisk Partei faan Eestlun, wat en twiig faan det Komunistisk Partei faan't Sowjetunioon wiar.

Hoodmaaner
 Karl Säre (1940-1941)
 Nikolai Karotamm (1944-1950)
 Johannes Käbin (1950-1978)
 Karl Vaino (1978-1988)
 Vaino Väljas (1988-1990)

Kwelen

Kategorie:Republiik faan't Sowjetunioon
Kategorie:Eestlun