Ualnoorsk

At wurd Ualnoorsk as brükt för dön nuurdgermaans spriikwiisen, wat faan det 9. juarhunert tu det 13. juarhunert (uun Skandinaawien) of det 15. juarhunert (üüb a eilunen) snaaket wurd. Det aanjbeteeking för a spriikwiisen wiar dǫnsk tunga of dansk tunga („deensk tong“). A spriikwiisen wurd för't iarst uun Denemark, Noorweegen, Sweeden an bi a süüdewaasteeg faan Finlun snaaket an do breet jo uun't tidj faan a Wiikingern tu dön Orkney Eilunen, dön Shetland Eilunen (huar lääder det Norn wurd), dialen faan Skotlun, Irlun, a maden faan Ingelun, a Fääröer, Islun an Greenlun ütj.

Sköölen
A spriikwiisen hiart tu trii sköölen: ualwaastnoorsk, ualuastnoorsk an ualgutnisk. Uun't skööl ualwaastnoorsk wiar det ualnoorsk uun Noorweegen an ualisluns. Uun't skööl ualuastnoorsk wiar ualdeensk an ualsweedsk. Ualgutnisk wurd üüb't eilun Gotland uun't Uastsia snaaket.

Bispalen faan ünlikhaiden twesken ualwaastnoorsk an ualuastnoorsk:

 Ualwaastnoorsk  Ualuastnoorsk  Fering  Mooring  Deensk s(v)ǫppr  swampʀ  swaamp  swåmp  svamp brattr  brantʀ  skoor  schoor  brat ekkja  ænkija  wedwüf  waas  enke kreppa  krimpa  skromp  krumpe  krympe søkkva  sænkwa  sank  sänke  synke