Kristinusko Espanjassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Espanjassa. Espanjan suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 58,2 prosenttia väestöstä. 

 Tunnustuskunnat 
 Katolinen kirkko 
Espanjassa oli vuonna 2004 yhteensä noin 37,2 miljoonaa katolisen kirkon jäsentä, mikä oli noin 88 prosenttia maan väestöstä. Espanjassa toimii 14 katolista arkkihiippakuntaa, joiden alaisuudessa on yhteensä 55 hiippakuntaa. Lisäksi Espanjassa toimii sotilasordinaatti, itäisten riittien ordinaatti sekä Länsi-Intian patriarkaatti.

 Protestantismi 
Baptistista liikettä Espanjassa edustaa Espanjan evankelisbaptistinen liitto. Baptistiliittoon kuului vuonna 2025 yhteensä 101 seurakuntaa ja sillä on 11 284 jäsentä.

 Historia 
Espanjan alue kristillistettiin 200-luvulta lähtien ja Visigootit asettuivat Iberian niemimaalle 500-luvulla. Visigootit kääntyivät katolilaisuuteen, kun kuningas Rekkared I Sevillan piispa Leanderin johdattamana omaksui Khalkedonin uskontunnustuksen.Dué & Laboa 1998, s. 66 Arabit jatkoivat hyökkäyksiään länteen Espanjan kautta. Frankkikuningas Kaarle Martel pysäytti arabit Poitiersissa 732 ja arabien oli tyydyttävä Iberan niemimaahan. Arabit asuttivat eteläisestä Espanjaa aina vuoteen 1492, jolloin heidät karkotettiin.Dué & Laboa 1998, s. 96 Espanja oli merkittävä valta 1400–1600–luvuilla.

 Vastauskonpuhdistus 
Habsburgien politiikan ja sotilaallisen voiman vuoksi uskonpuhdistus ei saanut jalansijaa Espanjassa. Maasta tuli katolisen vastanuskonpuhdistuksen keskus ja liikkeen tärkeimpien edustajien kotimaa. Espanjan inkvisitio vainosi ja tappoi tuhansia protestantteja, juutalaisia ja muslimeja. Ignatius Loyola oli jesuiittaveljestön perustaja, Ávilan Teresa aktiivisen karmeliittojen sääntökunnan reformoija, Ristin Johannes taas mystikko ja runoilija.Dué & Laboa 1998, s. 208

Espanja menetti kaikki siirtokuntansa 1800-luvulla. 

 Espanjan sisällissota 
Vuosien 1936–1939 sisällissota ajoi maan Francon fasistiseen hallintoon. Espanjassa katolinen kirkko oli tuolloin valtionkirkko ja muita uskonnollisia ryhmiä syrjittiin, mukaan lukien pieniä protestanttisia ja episkopaalisia kirkkoja, jotka olivat syntyneet 1800-luvulla. 

Sisällisosodan alkuaikoina surmattiin paljon munkkeja, nunnia ja pappeja. Voimakkaassa anarkistisessa liikkeessä ja espanjalaisessa yhteiskunnassa levisi laajasti vihamielisyyttä kirkkoa kohtaan. Osansa espanjaan vaikutti myös Neuvostoliiton ja Meksikon esikuvat. Kirkko ei ollut myöskään kyennyt ottamaan huomioon perusteellisia yhteiskunnallisia muutoksia, joita oli pantu toimeen Espanjassa.Dué & Laboa 1998, s. 282

Francon hallitus vaati vielä myöhemmin joidenkin yhteiskunnan ja kirkon laitosten ylläopitämistä, vaikka ne olivat jo osoittautuneet aikansa eläneiksi.

Uusista evankelisista ryhmistä suurimmat ovat helluntailainen Filadelfia-kirkko, adventistit, helluntailainen Assemblies of God ja muut helluntailaisryhmät.

 Lähteet 


 Viitteet 

*