Gazan sota 2023–

Gazan sota on aseellinen konflikti Gazan kaistalla ja Israelissa. Se on osa laajempaa Israelin ja Palestiinan konfliktia sekä Israelin ja arabimaiden konfliktia. Sota alkoi 7. lokakuuta 2023, kun terroristijärjestö Hamas ja muut palestiinalaisryhmät hyökkäsivät Gazan kaistalta Israelin puolelle. Hamasin johtamat palestiinalaisryhmät iskivät useisiin Israelin kaupunkeihin ja surmasivat 1 139 ihmistä, joista 764 oli siviilejä ja 373 israelilaisiin turvallisuusjoukkoihin kuulunutta henkilöä. Lisäksi Hamas otti noin 250 panttivankia. Vuorokauden sisällä Hamasin iskusta Israel julisti sotatilan, ja Israelin puolustusvoimat aloitti ilmaiskut Gazaan. Myöhemmin se laajensi operaation maahyökkäykseksi.

Hamasin hallinnoiman Gazan terveysministeriön mukaan Israelin sotatoimet ovat tappaneet heinäkuuhun 2025 mennessä yli 57 000 ihmistä.https://yle.fi/a/74-20137219 Muun muassa YK on pitänyt lukuja luotettavina, mutta niiden on arvioitu sodan jatkuessa muuttuneen yhä epätarkemmiksi. Yli 900 ihmistä oli surmattu helmikuuhun 2025 mennessä Israelin miehittämällä Länsirannalla. Israelin puolustusvoimat sanoo surmanneensa noin 17 000 Hamasin taistelijaa elokuuhun 2024 mennessä.

Sota on ollut Gazan humanitaarisen tilanteen kannalta tuhoisa. Lähes koko Gazan infrastruktuuri romahti pian Israelin iskujen alkamisen jälkeen. Alueella on ollut sodan aikana myös pulaa ruoasta ja vedestä Kansainvälinen rikostuomioistuin on antanut Gazan sodan vuoksi Israelin pääministeriä Benjamin Netanjahua koskevan pidätysmääräyksen. Sota on lietsonut myös rinnakkaiskonflikteja muun muass Iranin ja Libanonin kanssa, joiden on pelätty johtavan alueelliseen sotaan. Israel on iskuissaan salamurhannut esimerkiksi Hizbollahin ja Hamasin johtohahmoja.

Lokakuun 4. päivänä 2025 Hamas antoi myönteisen vastauksen Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpille rauhan saamiseksi Gazaan. Hamas aikoo vapauttaa kaikki sekä elävät että kuolleet panttivangit ja aloittaa neuvottelut rauhanehdotuksen yksityiskohdista.

 Tausta 

 Israelin perustaminen ja Palestiinan pakolaisuus 

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi marraskuussa 1947 suunnitelman Palestiinan brittiläisen mandaatin jakamisesta arabien ja juutalaisten kesken. Päätös sai palestiinalaiset aloittamaan sisällissodan, joka Israelin julistauduttua itsenäiseksi vuonna 1948 laajeni Israelin itsenäisyyssodaksi, kun myös monet arabimaat hyökkäsivät Israeliin. Sotien johdosta noin 700 000 arabia pakeni tai karkotettiin Israelin haltuun jääneiltä alueilta.Juusola, 2014, s. 73-78 Gazan kaista jäi sodan jälkeen Egyptin sotilashallinnon haltuun vuosiksi 1949–1957. Gazaan siirtyneet palestiinalaispakolaiset elivät äärimmäisessä köyhyydessä leiriolosuhteissa. 

 Gazan miehitys ja Hamasin nousu 
Vuonna 1967 Israelin ja naapurimaiden Egyptin, Syyrian ja Jordanian välillä puhkesi kuuden päivän sota, jonka tuloksena Israel valtasi Siinain niemimaan, Golanin kukkulat sekä palestiinalaisalueet Länsirannalla ja Gazan kaistalla. Vuodesta 1967 alkaen Israel salli juutalaissiirtokuntien perustamisen näille alueille. Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen tuomioistuimen neuvoa antavan lausunnon mukaan (2004 ja 2024) siirtokuntapolitiikka oli kansainvälisen oikeuden vastaista, sillä Geneven neljäs sopimus kielsi väestösiirrot vallatuille alueille.

Hamas perustettiin vuonna 1987 ensimmäisen intifadan myötä. Hamasin juuret ovat muslimiveljeskunnan palestiinalaishaarassa. Hamas on hallinnut Gazan kaistaa voitettuaan toistaiseksi viimeisiksi jääneet vuoden 2006 parlamenttivaalit. Hamas aloitti hyökkäykset siviili- ja sotilaskohteisiin vuonna 1989, mikä sai Israelin pidättämään useita Hamasin johtajia, mukaan lukien sen perustajan Ahmad Yasinin. Yhdysvallat ja Euroopan unioni ovat luokitelleet Hamasin terroristijärjestöksi sen tekemien iskujen vuoksi.

 Gazan miehitys 2000-luvulla 
Laajasti jaetun näkemyksen mukaan Israelin miehitys Gazan kaistalla jatkuu yhä. Useiden tahojen mukaan miehitys on jatkunut vuodesta 1967 tähän päivään asti. Näin ovat todenneet muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien miehitettyjä palestiinalaisalueita tutkintakomissio, Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous, Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, YK:n alainen kansainvälinen tuomioistuin (ICJ) ja Haagin Kansainvälinen rikostuomioistuin (ICC).

Israel ja sen tukijat väittävät Israelin miehityksen Gazan kaistalla päättyneen vuonna 2005, jolloin Israel lakkautti siirtokuntansa Gazassa ja veti sotilaansa alueelta. Tätä ennen Israel oli aloittanut vuonna 1994 vähittäisen hallinnon luovuttamisen Palestiinalaishallinnolle Oslon sopimusten mukaisesti. 

Kansainvälisen tuomioistuimen ICJ:n mukaan Israelin jatkunut läsnäolo miehitetyillä palestiinalaisalueilla on laitonta. ICJ:n mukaan vuoden 2005 vetäytymisestään huolimatta Israel on jatkanut Gazan maa-, meri- ja ilmarajojen valvontaa, ihmisten ja tavaroiden liikkumisen rajoittamista, tuonti- ja vientiverojen keräämistä ja puskurivyöhykkeen sotilaallista valvontaa.

Israelin miehitystä palestiinalaisalueilla on luonnehdittu myös apartheidiksi eli roturerotteluksi. Tätä termiä käyttävät useat ihmisoikeusjärjestöt, kuten Amnesty International, israelilainen B’Tselem ja Human Rights Watch. Israel ja sen tukijat kiistävät luonnehdinnan. ICJ:n mukaan Israelin syrjivä lainsäädäntö ja siihen liittyvät toimenpiteet rikkovat kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 3 artiklaa, joka kieltää rotuerottelun ja apartheidin.

 Sodan kulku 
Sota alkoi 7. lokakuuta 2023 Hamasin hyökkäyksellä Israeliin. Hamas kutsui hyökkäystään ”operaatio al-Aqsan tulvaksi” (tai ”al-Aqsan myrskyksi”) (). Israel varoitti sodan alussa ”pitkästä ja vaikeasta sodasta”.

 Lokakuun 7. päivä 

pienoiskuva|Alueet, joille Israeliin hyökänneet palestiinalaisryhmät etenivät 7.-8. lokakuuta.
pienoiskuva|Hamasin terroristien tuhoama rakennus Be’erin kibbutsissa.
Sota alkoi 7. lokakuuta 2023 Hamasin hyökkäyksestä, joka alkoi noin kello 6.30 aamulla. Hamasin taistelijat hyökkäsivät Gazan kaistan rajan yli. Ajankohta oli juutalainen lepopäivä ja Simhat Tora -juhla, ja sitä edeltävänä päivänä tuli täyteen 50 vuotta jom kippur -sodan alkamisesta. Järjestö ampui tuhansia ohjuksia Israeliin.

Hamasin mukaan isku oli ”välttämätön askel ja normaali vastaus kaikkiin Israelin juonitteluihin Palestiinan kansaa vastaan.”  

Noin puoli tuntia hyökkäyksen alkamisen jälkeen palestiinalaisryhmät iskivät elektronisen tanssimusiikin Supernova Sukkot Gathering -festivaaliin, johon osallistui 3 000 ihmistä. Festivaalialue sijaitsi maaseudulla lähellä kibbutsi Re’imiä Gazan kaistan tuntumassa. Palestiinalaisia hyökkääjiä tuli Gazan kaistan rajan yli moottoroiduilla varjoliitimillä.  Festivaalialueella ja sen läheisyydessä kuoli israelilaistilastojen mukaan liki 400 ihmistä. Festivaaliin osallistuneiden lisäksi kuolleiden joukossa on israelilaisia sotilaita. Palestiinalaistaistelijat ottivat ihmisiä panttivangeiksi ja veivät heitä Gazaan.  Tapettujen, panttivangiksi kaapattujen ja kadonneiden joukossa on israelilaisten lisäksi ainakin britti, saksalainen ja amerikkalais-israelilainen.

Israelin turvallisuusviranomaisten mukaan Hamasilla ei todennäköisesti ollut etukäteistietoa festivaalista, vaan festivaali joutui iskun kohteeksi spontaanisti. Myöhemmin on tullut ilmi, että Israelin joukot ampuivat Apache-helikoptereilla Gazaan pakenevia autoja ja otti käyttöön Hannibal-direktiivin, jolla pyritään estämään panttivankien ottaminen jopa omien siviilien tappamisen uhalla.

Israelin tiedustelupalvelut saivat kritiikkiä epäonnistumisestaan sodan ennustamisessa. Israelilla oli kuitenkin jo ennakkoon tieto Hamasin yrittävän jotain tämänkaltaista tunkeutuakseen ulos Gazan kaistalta, ja Netanjahua sotakabinetteineen on arvosteltu tämän vuoksi. Sodan ensimmäinen päivä oli verisin Israelissa sitten vuoden 1973 jom kippur -sodan.

 Sodan alkupäivät 
Toinen päivä alkoi uutisilla Hizbollahin tulituksesta Pohjois-Israeliin. Israelin kerrottiin suunnittelevan maahyökkäystä Gazaan. Samana päivänä raportoitiin taisteluita Hamasin ja Israelin välillä Ofakimissa, Sderotissa, Yad Mordechaissa, Kfar Azassa, Be’erissä, Yatedissa ja Kissufimissa. Israelin hallituksen turvallisuuskabinetti julisti virallisen sotatilan 8. lokakuuta.

Taisteluiden kolmantena päivänä Israel ilmoitti saartavansa Gazan täysin, niin ettei sinne saada sähköä, polttoainetta tai ruokaa. Israel katkaisi myös veden viennin Gazaan. YK vaati Israelia avaamaan humanitaarisia käytäviä saarretulle alueelle.

Aamulla 13. lokakuuta Israel käski noin 1,1 miljoonaa ihmistä siirtymään pois pohjois-Gazasta suurten sotilasoperaatioiden takia. YK vaati Israelia perumaan käskynsä. Hamas kehotti palestiinalaisia kapinoimaan käskyä vastaan jäämällä alueelle. Shayetet 13 -erikoisjoukkojen yksikkö valtasi takaisin Hamasin miehittämän Suban tukikohdan ja vapautti 250 panttivankia. Tulitaistelussa kuoli yli 60 Hamasin taistelijaa ja 26 otettiin vangeiksi.

pienoiskuva|Autoja Al-Ahli Arab -sairaalan iskun jälkeen, joka tappoi yli 500 ihmistä.
17. lokakuuta Ahli Arab -sairaalassa tapahtui satoja ihmisiä tappanut räjähdys, josta israelilaiset ja palestiinalaiset syyttivät toisiaan. YK tuomitsi laajasti sairaalaiskun ja ihmisoikeusvaltuutettu Volker Türk vaati tekijöitä vastuuseen. Palestiinalaishallinnon puheenjohtaja Mahmud Abbas julisti kolmen päivän suruajan sairaalaiskun takia. Myöhemmin sanottiin, että iskun olisi aiheuttanut väärin laukaistu raketti. Raketti hajosi ilmassa, ja osa siitä putosi sairaalan päälle aiheuttaen räjähdyksen.

Israel teki iskuja Hamasille tärkeisiin kohteisiin Gazassa ja Syyriassa ennen sen maahyökkäyksen aloittamista. Iskujen kohteita olivat muun muassa asevarastot ja laukaisualustat.

25. lokakuuta sota oli vaatinut enemmän kuolonuhreja kuin Ukrainan sota sen ensi viikkoina. Kolme päivää myöhemmin Israelin armeija kertoi tappaneensa Hamasin ilma- ja lennokki-iskujen komentajan Asem Abu Rakaban.

Israel saartoi Gazan kaupungin ja katkaisi Gazan kaistan marraskuussa. Laajan sulun vuoksi esimerkiksi journalistit eivät päässeet alueelle. Samoihin aikoihin viranomaiset kertoivat Israelin harkitsevan sopimusta Hamasin kanssa kaikkien siviilipanttivankien vapauttamisesta.

 Israelin maahyökkäys Gazaan 
Yhteydet Gazaan katkesivat lähes kokonaan 27. lokakuuta 2023. Seuraavana päivänä Israel kertoi siirtyneensä yöllä operaation toiseen vaiheeseen. Ilmaiskut ja tykistötuli Gazaan jatkuivat rajuina, ja Israel aloitti Pohjois-Gazaan suuntautuvan maahyökkäyksen panssariajoneuvoilla ja jalkaväellä. Israel ei kuitenkaan täsmentänyt, oliko kyseessä täysimittaisen maahyökkäyksen aloitus. Jo edellisinä öinä Israel oli siirtynyt maata pitkin Gazaan mutta oli vetäytynyt lopulta. Selvä merkki maahyökkäyksestä oli se, että Israelin joukot eivät enää myöhemmin vetäytyneet Gazan alueelta ja heidän tavoitteenaan oli laajentaa hyökkäystä asteittain. Maahyökkäyksen piti alkaa alun perin jo lokakuun puolenvälin tienoilla, mutta New York Timesin mukaan se viivästyi ainakin osittain sääolosuhteiden vuoksi. Palestiinalaismedioiden mukaan yhteydet Gazaan olivat palautuneet asteittain parin päivän jälkeen hyökkäyksen alkamisesta.

Marraskuussa 2023 Haaretz-lehden mukaan Israel pommitti tai raivasi maan tasalle Gazassa jokaista rakennusta, jota se epäili räjähdevarastoksi tai tunnelin sisäänkäynniksi. 

Marraskuun 2023 puolivälissä Israelin armeija piiritti Gazan suurimman Al-Shifa-sairaalan väittäen sen olevan Hamasin komentokeskus.  Viikon päästä tästä Israelin armeija piiritti Indonesia-sairaalan. Shifan valtauksen jälkeen sairaala oli viimeinen, joka hoiti potilaita pohjois-Gazassa. Potilaita evakuoitiin busseilla Nasser-sairaalaan Khan Younisiin Gazan kaistan eteläosassa. 

Israel tuhosi systemaattisesti Gazan korkeammat oppilaitokset ja yliopistot. Ensimmäisenä tuhottiin Gazan islamilainen yliopisto ja Al-Azhar-yliopisto. Israa-yliopisto Gazan kaupungin etelälaidalla räjäytettiin 17. tammikuuta 2024. Seuraavana päivänä räjäytettiin Palestiinan yliopisto. Euro-Med Human Rights Monitorin mukana myös 94 yliopistojen professoria oli tapettu.  

 Neljän päivän tulitauko 24. marraskuuta 2023 
Gazassa alkoi perjantaina 24. marraskuuta 2023 neljän päivän pituiseksi tarkoitettu tulitauko. Osana tulitaukosopimusta molempien osapuolten piti palauttaa useita kymmeniä panttivankeja. Israelin hallituksen oli vaikeaa suostua tulitaukoon, sillä hallituksessa istuvat äärioikeistopuolueet olivat aiemmin vastustaneet kaikkia sopimuksia Israelin ja Hamasin välillä.

Molemmat osapuolet palauttivat panttivankeja muutamia ongelmia lukuunottamatta. Aselevoksi edenneen tulitauon myötä Gazaan pääsivät avustusrekat vielä samana päivänä. Rekoissa kuljetettiin välttämättömiä elintarvikkeita, lääketarvikkeita ja polttoainetta Gazaan. Israelin mukaan Hamasin ampuma raketti rikkoi aselevon joulukuun alussa 2023. Suomen Lähi-idän instituutin säätiön tutkija Antti Tarvaisen mukaan aselevon aikana ei saavutettu läheskään kaikkia tarvittavia toimenpiteitä.

Israel aloitti uudelleen intensiivisen Gazan pommituksen tulitauon umpeuduttua. Pari päivää aselevon loppumisen jälkeen Israel oli tehnyt Gazaan yli 400 iskua, joista yksi tehtiin Nuseiratin pakolaisleirille. Iskussa kuoli ainakin 13 ihmistä.

 Sotatoimet Gazassa jatkuvat 
Tammikuussa 2024 YK:n alainen Haagin kansainvälinen tuomioistuin määräsi Israelin estämään kansanmurhan, mutta ei määrännyt taistelujen lopetettaviksi. Tuomioistuin totesi, että osa Israelin toimista saattaa rikkoa holokaustin jälkeen voimaan tullutta kansanmurhasopimusta.

Tammikuun lopussa 2024 Israelin asevoimat piiritti Khan Yunisin, minkä jälkeen yli puolet Gazan väestöstä joutui hakemaan suojaa Etelä-Gazan Rafahista. Helmikuuhun mennessä noin puolet Gazan 2,3 miljoonasta asukkaasta oli työnnetty Rafahiin.

Helmikuun lopussa 2024 "jauhoverilöylyksi" kutsutussa tapauksessa Israelin joukot avasivat tulen kohti avustustarvikkeita jonottavia palestiinalaisia ja tappoivat yli sata ihmistä. Israelin mukaan ihmiset saivat surmansa väkijoukon ryntäyksessä ja Israelin joukot ampuivat vain ”ryöstäjiä”.

Israel ilmoitti suunnittelevansa maaoperaatiota Rafahiin väittäen, että Hamasin neljä prikaatia olivat siellä. Ilmoitus tuomittiin maailmanlaajuisesti. Helmikuussa Maailman terveysjärjestö WHO:n edustaja Gazassa ja miehitetyllä Länsirannalla sanoi, että ”kaikki katseet” ovat Rafahissa, johon Israelin oli aikomus hyökätä. Israel keskeytti suunnitelmansa Rafahin maahyökkäyksestä, kun Iran teki kostoiskun Israeliin. Maahyökkäyksen keskeyttämisestä huolimatta Israel lisäsi pommituksia alueella.

 Qatarin ja Egyptin välittämät tulitaukoneuvottelut 
Toukokuun 7. päivänä 2024 Hamas hyväksyi Qatarin ja Egyptin ehdotuksen tulitaukosopimuksesta, jonka mukaan kaikki israelilaiset vangit, sekä siviilit että sotilaat, tulisi vapauttaa vastineeksi määrittelemättömästä määrästä palestiinalaisvankeja. Siinä kehotettiin Israelia päästämään lisää apua Gazaan, vetäytymään asteittain Gazasta ja sallimaan jälleenrakentaminen sekä lopettamaan saarron, jonka se on asettanut erillisalueelle vuodesta 2007 lähtien.

Tulitaukoneuvottelut kuitenkin päättyivät ilman sopimusta, koska Israel ei suostunut pysyvään tulitaukoon ja sanoi yhä tähtäävänsä Hamasin täydelliseen hajottamiseen.

 Maahyökkäys Rafahiin 
Kaksi päivää toukokuun 2024 tulitaukoneuvotteluiden kariuduttua Israel määräsi Rafahin evakuoinnin ja käynnisti maahyökkäyksen, jonka seurauksena sadattuhannet siviilit joutuivat siirtymään kotiseudultaan. Israel pommitti Rafahissa turvalliseksi alueeksi nimettyä Tal al-Sultanin leiriä, jolloin ainakin 50 palestiinalaista sai surmansa ja yli 200 loukkaantui. Israelin mukaan alueella ”operoivat merkittävät Hamas-terroristit”.  

Israelin hyökkäys Rafahiin aiheutti kansainvälistä paheksuntaa, ja muun muassa YK:n pääsihteeri António Guterres tuomitsi sen. Israel pommitti seuraavaksi toista turvalliseksi nimettyä aluetta, al-Mawasin leiriä. Iskussa kuoli ainakin 21 ihmistä. Kansainvälinen tuomioistuin (ICJ) määräsi 24. toukokuuta Rafahin "katastrofaaliseen" tilanteeseen vedoten Israelin lopettamaan hyökkäyksensä. Tuomioistuin ei uskonut, että evakuointi riittää suojelemaan siviilejä hyökkäyksen seurauksilta. 

Toukokuun lopussa Israelin armeija sai haltuunsa loputkin Gazan maarajoista, kun se otti haltuunsa strategisesti tärkeän Gazan ja Egyptin rajalla sijaitsevan Philadelphin käytäväksi kutsutun puskurivyöhykkeen.

 Hamasin ja Hizbollahin johtohahmojen salamurhat 
Kesällä ja syksyllä 2024 salamurhattiin useita Hizbollahin ja Hamasin johtohahmoja.

Heinäkuun 30. päivänä Israel sanoi tappaneensa Hizbollahin korkea-arvoisen komentajan Fuad Shukrin ilmaiskussa Libanonin pääkaupunkiin Beirutiin.

Heinäkuun 31. päivänä Hamasin poliittinen johtaja Ismail Haniyya salamurhattiin Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Iranin vallankumouskaartin mukaan Haniyya oli kaupungissa osallistuakseen Iranin presidentti Masud Pezeškianin virkaanastujaisiin. The New York Timesin selvityksen mukaan Haniyyan tappoi vierasrakennukseen ennalta sijoitettu räjähde. Israel ei ole kieltänyt tai myöntänyt olevansa Haniyyan salamurhan takana. Kaksi päivää Haniyyan kuoleman jälkeen Israelin asevoimat väitti, että se oli tappanut Hamasin johtohahmo Muhammad Deifin ilmaiskussa jo 13. heinäkuuta. Hamas on kuitenkin kiistänyt Deifin kuoleman.

Hizbollahin johtaja Hassan Nasrallah ja Abbas Nilforoushan saivat surmansa 27. syyskuuta 2024, kun Israel pommitti rakennusta, jossa he olivat Libanonin pääkaupungissa Beirutissa. Iran syytti Israelia hyökkäyksestä, vaikka Israel ei ole vahvistanut eikä kiistänyt osallisuutta. 

Israelin joukot surmasivat lokakuussa 2024 Hamasin johtajan Yahya Sinwarin Rafahissa.

 Gazan aselepo 19. tammikuuta 2025 
Israel ja Hamas pääsivät sopuun aluksi kuusi viikkoa kestävästä kolmivaiheisesta aselevosta alkuvuodesta 2025. Aselepo astui voimaan 19. tammikuuta 2025. Aselevon oli sopimuksen mukaan määrä alkaa kello 8.30, mutta tulitauon alkaminen viivästyi, koska Hamas ei toimittanut Israelin vaatimaa listaa vapautettavista panttivangeista sovittuun määräaikaan mennessä. Aseleposopimuksen mukaan Hamasin oli määrä vapauttaa sodan alussa ottamiaan panttivankeja, joita vastaan Israelin tuli vapauttaa noin 1 900 palestiinalaista vankia.

 Aselepo 10. lokakuuta 2025 
Tulitauko alkoi Gazassa 10. lokakuuta aselepoon ja panttivankien vapauttamiseen liittyvän sopimuksen mukaan, jonka Israel ja Hamas hyväksyivät ainakin osittain. Israelilaiset joukot alkoivat vetäytymään Gazasta sopimuksen mukaisesti. 13. lokakuuta Hamas vapautti viimeiset 20 elossa olevaa panttivankia, jotka toimitettiin Israeliin. Samanaikaisesti Israel vapautti palestiinalaisvankeja. 13. lokakuuta 2025 Gazan sodan rauhan välittäjämaina toimivat Egypti, Qatar sekä Turkki allekirjoittivat sopimuksen aselevosta yhteistyössä Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kanssa.

Vaikka Hamas palautti kaikki elossa olleet panttivangit, sillä on ollut vaikeuksia palauttaa kaikkia kuolleita panttivankeja sovitun ajan sisällä. Israelin ja Hamasin sopimuksen mukaan Israelin on määrä palauttaa 15 gazalaisen ruumista jokaista kuollutta israelilaista panttivankia vastaan. Hamas on ilmoittanut, että se ei tiedä kaikkien kuolleiden panttivankien sijaintia, koska osa heidät haudanneista Hamas-sotilaista on kuollut sodan aikana.

Tulitauon aikana Hamas ja muut palestiinalaisryhmät ovat sopineet, että sodan jälkeen Gazaa hallinnoisi väkiaikainen palestiinalainen teknokraattinen eli poliittisesti riippumattomista asiantuntijoista koostuva komitea. Tämän lisäksi aseleposopimusta valvoisi ulkopuoliset turvallisuusjoukot. Benjamin Netanjahu on kuitenkin painottanut, että vain Israelin tulee päättää täysin itsenäisesti, mitkä turvallisuusjoutkot se tulee hyväksymään alueelle.

 Rinnakkaistapahtumat 

 Länsiranta 
Pian Gazan sodan syttymisen jälkeen sen pelättiin leviävän myös Länsirannalle. Länsirannalla oli pidätetty noin 7 800 ihmistä 8. joulukuuta 2023 mennessä Israelin viranomaisten toimesta. Tyypillisesti syynä on ollut kivien heittäminen israelilaisia joukkoja päin mielenosoituksissa. Joidenkin palestiinalaisten mukaan Länsirannalla on vallinnut oma sotansa.

Länsirannalla oli lisääntynyt poliittinen väkivalta merkittävästi jo lähes vuotta ennen sodan alkua.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Israelin armeija on teloittanut ihmisiä laittomasti Länsirannalla. 

 Israelin ja Libanonin raja 
Gazan sodan leviämisestä Libanoniin alettiin spekuloida pian sodan alkamisen jälkeen. Sodan alussa Libanonin rajalta ammuttiin miehitetylle Kfar Shubanin alueelle joitain kymmeniä raketteja. Israel vastasi raketteihin tykistötulella. Libanonin valtion tiedotusvälineiden mukaan Israelin tykistötulen seurauksena kolme ihmistä loukkaantui. Täten yhteenotot alkoivat, mutta 23. lokakuuta tutkija Susanne Dahlgrenin mukaan sekä Israel että Hizbollah haluavat välttää täysimittaista sotaa, jolla voisi olla massiiviset seuraukset Lähi-idälle. Israelin puolustusministeri on vakuuttanut tuhoavansa myös Libanonin, jos heidän välilleen syttyy sota.

Israelin ja Libanonin välinen tulitus oli jatkunut kesäkuuhun 2024 mennessä lähes päivittäin. Israel ilmoitti hyväksyneensä operatiiviset suunnitelmat hyökkäyksestä Libanoniin. Israelin ulkoministeri Israel Katz uhkasi Hizbollahia ”totaalisella sodalla”.

 Syyria 
Israel ja Syyria ampuivat toisiaan sodan alkuaikoina sen jälkeen, kun Israel oli ilmoittanut Syyrian tulittaneen Israelin pohjoisosia kranaatinheittimillä. Syrian Observatory for Human Rights -järjestön perustaja Rami Adbel Rahman kertoi Israelin hyökänneen ilmasta Aleppon lentokentälle 15. lokakuuta. Hyökkäyksessä haavoittui viisi ihmistä, mutta Rahman ei kommentoinut olivatko he kaikki siviilejä. Syyrian puolustusministerin mukaan lentokenttä jouduttiin poistamaan käytöstä iskun jälkeen sen kokemien vaurioiden vuoksi. Israel oli iskenyt lentokentälle myös muutamaa päivää aiemmin, jolloin se poistettiin käytöstä. Uusi isku tapahtui hetki kentän uudelleen avaamisen jälkeen. Viikko lentokenttäiskun jälkeen Israel kertoi kiihdyttävänsä Gazan iskujen ohessa myös Syyriaan kohdistuvia iskujaan. Israelin omia yhteisöjä Libanonin lähellä evakuoitiin nopeasti Israelin iskujen seurauksena. Hetki tämän jälkeen Israel iski Aleppon lentokentälle kaksi kertaa. Iskuissa kuoli yhteensä kahdeksan ihmistä. Israelin iskut aiheuttivat toistuvasti lentojen keskeytymisiä sekä Damaskoksen että Aleppon lentokentillä.

Marraskuun alkupuolella Yhdysvallat iski pelottelumielessä ilmaiskun Syyriassa sijainneeseen asevarastoon. 9. marraskuuta Israel ja Yhdysvallat ilmoittivat tappaneensa erillisiskuissa 12 Iranin tukemaa taistelijaa Syyriassa.

 Iran 
Iranin mahdollista osallistumista sotaan on spekuloitu sen alusta lähtien. Israelin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja Tzachi Hanegbi väitti myös Yhdysvaltojen liittyvän konfliktiin, jos Iran ja Hizbollah hyökkäävät Israeliin.

 Isku Iranin konsulaattiin 
Israel teki 1. huhtikuuta 2024 ilmaiskun Iranin konsulaattiin Syyrian pääkaupunkiin Damaskoksessa. Iskussa kuoli 13 ihmistä, mukaan lukein seitsemän Iranin vallankumouskaartin Quds-joukkojen jäsentä. Kaksi kuolleista oli Qudsin joukkojen komentaja ja hänen sijaisensa. Iran sanoi, että hyökkäys loukkasi sen suvereniteettia.

 Vuoden 2024 ilmaiskut 

Iran iski Israeliin 13.–14. huhtikuuta 2024 noin 300:lla ohjuksella ja lennokilla. Valtaosa ohjuksista ja lennokeista torjuttiin, eikä kukaan kuollut iskussa. Suurin osa ammuttiin Iranista, ja osa Irakista ja Jemenistä. Kyse oli ensimmäisestä Iranin tekemästä suorasta hyökkäyksestä Israelia vastaan.  Israel väitti ampuneensa suuren osan ohjuksista alas ennen niiden saapumista maan rajojen sisäpuolelle.

Huhtikuun 19. päivänä Israel teki Iranin keskiosissa sijaitsevaan Isfahanin kaupunkiin lennokki-iskun. Iranin mukaan isku ei aiheuttanut uhreja tai vahinkoja.

pienoiskuva|oikea|Iran ampui 1. lokakuuta lähes 200 ohjusta Israeliin.

Iran iski toista kertaa Israelia vastaan lokakuun 1. päivänä. Kyse oli sen mukaan kostosta Hizbollahin Hassan Nasrallahin ja Abbas Nilforoushanin sekä Hamasin poliittisen johtajan Ismail Haniyyan salamurhista.

Israel käynnisti iskut Iraniin 25. lokakuuta. Iranin mukaan iskuissa kuoli neljä sotilasta. Iranilainen valtionmedia uutisoi myös yhdestä kuolleesta siviilistä. Iran ilmoitti ampuneensa alas suurimman osan sitä vastaan laukaistuista ohjuksista.

 Israelin–Iranin sota 

Israel teki 13. kesäkuuta 2025 lukuisia ilmaiskuja Iraniin, mikä aloitti maiden välisen niin sanotun 12 päivän sodan. Myöhemmin Yhdysvallat liittyi mukaan ilmaiskuihin. Iran teki vastaiskuja Israeliin ja Yhdysvaltain sotilastukikohtaan Qatarissa. Kesäkuun 24. päivänä ilmoitettiin, että maiden välille oli saatu aikaan aselepo.

 Jemen 
pienoiskuva|oikea|Irtolastialus MV Rubymar oli ensimmäinen huthien upottama alus.
Jemenin huthikapinalliset valtasivat Punaisellamerellä Israelia kohti kulkevia aluksia marraskuussa 2023, jotta ne voisivat tukea Hamasia sodassa. Israel kertoi ryhtyvänsä toimenpiteisiin laivahyökkäysten loppumiseksi joulukuussa, jos kansainvälinen yhteisö ei siihen puuttuisi.

Yhdysvallat ja Britannia aloittivat 11. tammikuuta 2024 ilmaiskut huthien kohteisiin Jemenissä. Iskuja on tehty muun muassa ilmapuolustus- ja tutkajärjestelmiin.

Ruotsi lähetti helmi-maaliskuun vaihteessa 2024 Punaisellemerelle sotilaita avuksi turvaamaan laivaliikennettä. Maaliskuussa myös Suomen kerrottiin suunnittelevan samankaltaisia toimenpiteitä.

Ensimmäiset kuolonuhrit huthien hyökkäyksissä tuli 7. maaliskuuta, kun eräässä hyökkäyksessä kuoli kolme ihmistä.

 Osapuolten vahvuudet 
 Israel 
 Puolustusvoimat 

Israelin puolustusvoimat perustettiin vuonna 1948 kaksi viikkoa Israelin valtion perustamisen jälkeen. Israel on joutunut historiansa aikana panostamaan suuria summia puolustusvoimiinsa sotaisan historiansa takia. Israelin puolustusvoimat saa vuosittain noin 3,8 miljardia dollaria sotilaallista tukea Yhdysvalloilta. Israelin vuosittainen puolustusbudjetti onkin yli 20 miljardia euroa. Yhdysvalloilta saamillaan tuilla Israel on hankkinut muun muuassa kehittyneitä hävittäjiä. Lokakuussa Israel otti käyttöön uuden tarkkuusasejärjestelmän ”Iron Sting” Gazan sodassa. Järjestelmän valmistajan mukaan uusi ase vähentää siviiliuhreja.

Yhdysvallat siirsi suuren määrän aseistusta Israelille. Wall Street Journalin mukaan Yhdysvallat oli joulukuun alkuun 2023 mennessä rahdannut Israeliin 15 000 lentopommia, mihin kuului 900 kg:n bunkkeripommeja ja 57 000 tykistön 155 mm:n kranaattia. Lisäksi ulkoministeri Antony Blinken lähetti Israelille hätävaltuuksiin 14 000 panssarivaunun tykin kranaattia.

 Hamas 
Hamas on vahvistanut aseistettuja joukkojaan vuosien varrella. Se on hankkinut aseita erityisesti Lähi-idästä, mutta myös esimerkiksi Kiinasta. Pääosa sen raketeista on paikallisesti valmistettuja ja alkeellisia. Iranin johto on yli neljän vuosikymmenen ajan sitoutunut Israelin tuhoamiseen, ja siksi Iran ei peittele vahvaa tukeaan Hamasia kohtaan ja tarjoaa sille aseita, rahoitusta ja koulutusta. Hamasin joukoissa on noin 20 000 taistelijaa, omaa asetuotantoa, ulkomaista rahoitusta sekä kattava tunneliverkosto.

 Osapuolten tavoitteet 
 Israel 
Päätavoitteenaan Israel yrittää kaataa Hamasin vallasta. Lisäksi Israel yrittää tuhota Hamasin sotilaalliset valmiudet toteuttaa tulevaisuudessa muita sotilaallisia toimia. Israel haluaa saada myös kaikki panttivangit tuotua Gazan alueelta turvaan kotimaahansa. Israelin sotilastiedustelun entisen johtajan Amos Yadlin mukaan Israelin päämäärä sodassa ei ole tappaa jokaista Hamasin taistelijaa, ja se olisi käytännössä mahdotonta.

Helmikuussa 2024 Israel julkisti ensimmäisen tarkemman suunnitelman siitä, miltä se haluaa Gazan näyttävän Israelin lopetettua sotatoimet siellä. Suunnitelman mukaan Gazaa hallinnoisi Hamasin sijasta paikallisista asiantuntijoista koostuva siviilihallitus, jonka jäsenillä ei saisi olla kytköksiä terrorismia tukeviin järjestöihin tai valtioihin, eivätkä he saisi saada niiltä rahaa. Keskipitkällä aikavälillä Israel säilyttäisi sotilaallisen toimintavapauden Gazassa, perustaisi puskurivyöhykkeen ja osallistuisi operaatioihin salakuljetuksen estämiseksi Egyptin ja Gazan rajalla. Netanjahu sanoi suunnitelman julkistamistilaisuudessa, että tämä tehtäisiin yhdessä Yhdysvaltojen kanssa ja Yhdysvaltojen avustuksella. Keskipitkällä aikavälillä Gazan pitäisi olla demilitarisoitu ja deradikalisoitu. Netanjahu lisäsi, että Gazan jälleenrakennus voi tulla kyseeseen vain tilanteessa, jossa alue on ”demilitarisoitu ja deradikalisaatiotoimet on aloitettu”. Suunnitelman mukaan Israel jatkaa yrityksiään sulkea Yhdistyneiden Kansakuntien avustusjärjestö Palestiinan pakolaisille Lähi-idässä, ja korvata se uudella kansainvälisellä järjestöllä.

 Hamas 
Hamas on vannonut tuhoavansa Israelin ja korvaavan sen islamilaisella valtiolla. Hamasin Gazan-johtaja Yahya Sinwar halusi Israelin yhä pysyvän Gazassa kesäkuussa 2024, koska siviilikuolemat ovat "tarpeellinen uhraus", joka muuttaa yleistä mielipidettä. Sinwar rinnasti sodan Algerian itsenäisyyssotaan, jossa sadat tuhannet kuolivat.

 Sodan aiheuttamat tuhot ja uhrit 
 Uhrit ja panttivangit 
pienoiskuva|oikea|Hyökkäyksen tuhoja ja surmattuja ihmisiä Be’erin kibbutsissa.
pienoiskuva|oikea|Hamasin terroristeja ottamassa panttivankeja Be’erin kibbutsissa.
Gazan sota on ollut poikkeuksellisen tappava. Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfamin mukaan tammikuuhun 2024 mennessä Israelin armeija oli tappanut konfliktin aikana keskimäärin 250 palestiinalaista päivässä, mikä on enemmän päiväkohtaisia kuolemia kuin missään muussa 2000-luvun merkittävässä konfliktissa. On arvioitu, että sodan uhriluku on todennäköisesti luultua suurempi.

Israelin sotatoimet Gazan kaistalla ovat tappaneet alueen terveysministeriön mukaan jo yli 40 000 ihmistä ja yli 90 000 ihmistä on loukkaantunut. Gazan terveysviranomaisten julkaisemia lukujen on arvioitu sodan jatkuessa olevan yhä epätarkempia tilastoinnin vaikeutuessa. Sodan alettua yli 600 ihmistä on tapettu myös Israelin miehittämällä Länsirannalla. Ihmisiä on kuollut myös muualla Israelissa sekä Etelä-Libanonissa ja Syyriassa. Israelin asevoimat sanoo tappaneensa noin 17 000 Hamasin taistelijaa sodan alkamisen jälkeen. Brittilehti The Guardian uutisoi elokuussa 2025, että Israelin armeijan salaisen tietokannan perusteella Israelin tiedossa oli toukokuuhun 2025 mennessä vain 8 900 kuollutta Hamasin taistelijaa, mikä tarkoittaisi että 83 prosenttia sodan uhreista on ollut siviilejä. Tämä perustuu Gazan terveysviranomaisten tuolloiseen kokonaisuhrilukuun, joka oli 53 000. Lehden lähteiden mukaan Israelin armeija pitää Gazan terveysministeriön ilmoittamaa lukua luotettavana.

Siviilejä on pakotettu käymään läpi Gazassa olleita rakennuksia, joissa on pelätty olevan räjähteitä. Israelia on myös syytetty, että se käytti ihmiskilpiä jo ensimmäisten viikkojen aikana Gazan maahyökkäyksen aikana. Geneven sopimuksen mukaan ihmiskilpien käyttö on sotarikos.

Huhtikuun alussa seitsemän World Central Kitchenin avustustyöntekijää kuoli Israelin ilmaiskussa, mikä herätti kansainvälistä suuttumusta ja lisäsi Israelille kohdistettuja vaatimuksia päästää lisää kansainvälistä avustusta Gazaan. Yhdysvaltojen painostuksesta Israel avasi Erezin rajanylityspaikan ensimmäistä kertaa sitten lokakuun 7. päivän. Israelin armeija vetäytyi myös Gazan kaistan eteläosasta. 

 Panttivangit 
Lokakuussa Hamasin arvioitiin ottaneen yli 200 panttivankia. Muun muassa Yhdysvallat, Ranska, Britannia, Ukraina, Nepal ja Thaimaa ovat vahvistaneet maiden kansalaisten saaneen surmansa lokakuun 7. päivän iskussa.

Syyskuuhun 2024 mennessä yhteensä 97 lokakuussa panttivangiksi otettua henkilöä oli yhä kateissa. Israelin virallisten lukujen mukaan Gazan kaistalla yhä pidettäviä panttivankeja on yhteensä 101, mutta maa laskee mukaan neljä vuosina 2014 ja 2015 otettua panttivankia, joiden uskotaan kuolleen.

 Seksuaalinen väkivalta 
Hamasin taistelijat syyllistyivät lokakuun 7. päivän iskussa todennäköisesti seksuaaliseen väkivaltaan, mutta seksuaalisen väkivallan mittakaavasta ollaan erimielisiä. Israelilaisten silminnäkijöiden mukaan Hamasin taistelijat raiskasivat ja silpoivat naisia. Hamas on kieltänyt väitteet. Niiden vahvistamista on vaikeuttanut israelilaisviranomaisten mukaan henkiin jääneiden uhrien vähäinen määrä ja se, että tavanomaista rikospaikkatutkintaa ei saatu tehtyä aktiivisten taisteluiden takia. Al Jazeeran selvityksessä väitteet naisten systemaattisesta raiskaamisesta on kuitenkin todettiin vääriksi. Israelilaiset pelastustyöntekijät ovat vetäneet joitakin antamiaan lausuntoja seksuaalisesta väkivallasta takaisin. Useita kansainvälisessä mediassa levinneitä silminnäkijälausuntoja antoivat ortodoksijuutalaisen Zaka-järjestön työntekijät. Zakan antamien tietojen luotettavuus on kyseenalaistettu. 

 Lapset 
Gazan kaistalla kuolleista liki 16 500 on alueen terveysministeriön mukaan lapsia. Tuhansia lapsia kuoli jo ensimmäisten kahden viikon aikana. Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri António Guterres kuvaili Gazaa jo marraskuussa 2023 ”lasten hautausmaaksi”. Tuolloin arvioitiin, että alueella kuolee yksi lapsi kymmenen minuutin välein. Joulukuussa Unicefin johtajan mukaan Gaza on maailman vaarallisin paikka olla lapsi. 

Maaliskuussa 2024 Unicef arvioi yli miljoonan lapsen tarvitsevan mielenterveys- ja psykososiaalista tukea Gazan alueella. YK:n mukaan ainakin kymmenen lasta oli kuollut aliravitsemukseen ja nestehukkaan maaliskuun ensimmäisen viikkoon mennessä. Unicefin mukaan joka kuudes alle kaksivuotias lapsi kärsii vakavasta aliravitsemuksesta Gazan alueella.

 Hamasin tappiot 
Lokakuussa 2024 Israelin armeija julkaisi Telegram-kanavallaan videon, joka näyttää heidän mukaansa Hamasin johtajan Yahya Sinwarin viimeiset hetket. Naamioitunut mies istuu loukkaantuneena lähes täysin tuhoutuneessa asuinrakennuksessa nojatuolissa, ja heittää kepin kohti lähestyvää droonia.

 Gazan humanitaarinen tilanne 

pienoiskuva|Gazan väestötiedot vuonna 2013.

 Tilanne ennen sotaa 
Gazan kaistan elintaso on ollut jo vuosikymmeniä hyvin heikko. Suurinta osaa alueen hieman yli kahden miljoonan asukkaan väestöstä on vaivannut köyhyys. Alue on myös äärimmäisen tiheään asuttua. Gazan kaista on noin kymmenen kilometriä leveä ja siitä kaksi kolmasosaa on rakennettua. Väestö on ahtautunut noin 360 neliökilometrin suuruiselle eli noin Nurmijärven kokoiselle alueelle.

Jo vuonna 2021 lähes koko väestöllä ei ollut mahdollisuutta saada puhdasta juomavettä, minkä lisäksi sähköstä oli suuri pula. Monet lapset kärsivät aliravitsemuksesta ja alueen kaikista lapsista noin 60 prosenttia kärsi anemiasta. Suurin osa väestöstä on sunnimuslimeita.

 Sodan alettua 
pienoiskuva|Rakennuksien kärsimiä vaurioita Gazassa.
Sodan alkuvaiheilla Israel keskeytti ruoan, veden sekä sähkön viennin Gazaan. Israelin piirityksen vuoksi välttämättömien elintarvikkeiden vienti alueelle on käytännössä mahdotonta. Gazan viranomaisten mukaan yli puolet alueen asunnoista on tuhoutunut asumiskelvottomiksi tai vahingoittunut vakavasti konfliktin alkamisen jälkeen. Sähkön loppumisen myötä gazalaiset eivät voi ladata puhelimiaan eivätkä täten tiedä miten maailmalla uutisoidaan sodasta.

Vain viikkoja sodan alkamisen jälkeen ainakin 16 sairaalaa ja 32 terveyskeskusta oli poissa käytöstä. Yhteensä 113 terveyskeskukseen oli hyökätty sekä kolme kirkkoa ja 56 moskeijaa oli vaurioitunut. Samoihin aikoihin kodeistaan oli paennut noin 1,5 miljoonaa ihmistä, joka on 62 prosenttia Gazan väestöstä. 

Marraskuun 2023 puolenvälin jälkeen Israel iski kahteen Gazan pohjoisosassa sijaitsevaan kouluun. Hyökkäyksissä kuoli noin 50 ihmistä. Marraskuun lopulle mentäessä Israelin kouluiskuissa oli kuollut 183 opettajaa. Tammikuun loppupuolella Israel oli iskenyt yli 390 oppilaitokseen Gazassa.

Rafahissa Gazan eteläosassa surmattiin 15 pelastustyöntekijää 23. maaliskuuta 2025.

 Pakolaisuus 
Ihmiset pakenevat sotaa jalkaisin, sekä erilaisilla kulkuvälineillä, kuten autoilla ja rekoilla. Jo kolmen ensimmäisen päivän aikana kodeistaan paenneita ihmisiä oli yli 187 000.

Lokakuun lopulla 629 000 gazalaista pakolaista oli turvassa 150 UNRWA:n tiloissa. 15. marraskuuta yli kaksi kolmasosaa Gazan yli kahdesta miljoonasta asukkaasta oli paennut sodan alkamisen jälkeen. He etsivät suojaa muun muassa sairaaloiden pihoista, autoista, kaduilta ja sukulaisten kodeista.

Palestiinalaiset eivät ole paenneet Gazan kaistalta ulkomaille yhä suurissa määrin kuin esimerkiksi ukrainalaiset tekivät Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 muun muassa koska rajanylityspaikat ovat suljettuja. Egypti ja Jordania valtiot ovat kieltäytyneet jyrkästi ottamaan Gazan sodan pakolaisia maahansa. UNRWA tarjoaa pakolaisille sosiaalipalveluja, koulutusta, terveydenhuoltoa ja suojaa muutamissa valtioissa ja myös sota-alueilla. 

 Sairaalat 
Lokakuun 2023 loppupuolella Gazan kaistalla oli jäljellä enää pari toimivaa, joista nekin toimivat puutteellisesti. Marraskuussa kerrottiin Gazassa sijaitsevan sairaalan Al-Shifan joutuneen hyökkäyksen kohteeksi viisi kertaa alle vuorokaudessa. Marraskuussa Maailman terveysjärjestö kertoi Gazan ja Länsirannan sairaaloiden tai muiden terveydenhuollosta vastaavien palveluiden saaneen yli 250 iskua. Israelin armeijan mukaan Hamas on käyttänyt sairaaloita operatiivisena tukikohtana ja olisi piilottanut aseita niiden alla kulkeviin tunneleihin. Hamas on kiistänyt kaikki syytteet. Marraskuussa iskujen seurauksena sairaalassa olleet haavoittuneet gazalaiset pakotettiin etsimään turvapaikkaa muualta.

On arvioitu, että noin 180 naista synnyttää joka päivä Gazan kaistalla. Syntyvät vauvat ovat usein hyvin pienikokoisia tai sairaita, he syntyvät kuolleina tai kuolevat nopeasti synnytyksen jälkeen. Synnyttävien äitien ja lasten on kerrottu kärsivän aliravitsemuksesta, nestehukasta, ja keisarileikkaukset toteutetaan hyvin rajatulla puudutuksella.Alueen sairaaloihin on tuotu useita lapsia, jotka ovat menettäneet perheensä sodassa. Sodassa kuoleekin kokonaisia perheitä yksittäisissä ilmaiskuissa.

Marraskuussa 2023 Israelin ilmaiskun raportoitiin tuhonneen Al-Shifan sairaalan sydänosaston. Kolme päivää myöhemmin tehohoidossa olevien vauvojen evakuointia suunniteltiin Israelin armeijan toimesta. Palestiinalaisviranomaisten mukaan sairaalassa oli kuollut ennen suunnitelmaa kaksi vastasyntynyttä ja kymmenien olleen vaarassa sairaalaan kohdistuvien iskujen keskellä.

Marraskuun puolivälissä Israel julkaisi videon, jonka mukaan Hamas olisi ollut piilossa sairaalan alla. Videossa Israel väitti Hamasin rakentaneen erilaisia tiloja sairaalan alle. Helsingin sanomien faktantarkastaja John Helinin mielestä video oli erittäin vaikeasti todistettavissa. Samoihin aikoihin Israelin asevoimat teki rynnäkön al-Shifan sairaalaan. Israelilaiset ja Yhdysvaltalaiset lähteet kertoivat löytäneensä sieltä Hamasin tukikohdan ja aseita.  Hamas kiisti kaikki väitteet tukikohdista ja aseista. Sairaala oli ollut viime päivinä ennen iskua laajojen sotilaallisten toimien kohteena. YK:n mukaan sairaalassa oli iskujen aikaan yli 2 300 ihmistä.

Israel ilmoitti lopettaneensa sotilaalliset toimet 17. joulukuuta Gazan kaistalla sijaitsevassa sairaalassa. Palestiinalaisten mukaan Israel tulitti potilashuoneita ja pidätti henkilökuntaa. Israelin joukot hyökkäsivät Nasserin sairaalaan helmikuussa 2024. WHO kertoi olleensa järkyttynyt sairaalan kokemista tuhoista.

 Reaktioita 
Gazan sodan alettua länsimaiden tuki Israelille on ollut vankkaa, ja Israel on saanut tukea erityisesti keskeiseltä tukijaltaan Yhdysvalloilta. Välittömästi lokakuun 7. iskujen jälkeen yli 40 valtiota tuomitsi Hamasin ja sen taktiikat. Israeliin kohdistuva kritiikki on kuitenkin kasvanut sodan jatkuessa ja sotatoimien aiheuttamien uhrien määrän noustessa.

 Israelissa ja Palestiinan alueella 
Sodan alussa Israelin armeijan vastausta lokakuun 7. päivän hyökkäykseen kritisoitiin huonosti koordinoiduksi ja hitaaksi. Myös Israelin tiedustelu sai kritiikkiä epäonnistumisestaan hyökkäyksen ennakoimisessa.

 Muiden valtioiden reaktioita 

 Iran 
Hamasin lokakuun 7. päivän hyökkäykselle tuen ilmaissut Iran tuomitsi Israelin toteuttamat Gazan vastapommitukset. Iran varoitti Israelia "pitkäkantavilla seurauksilla", mikäli tämä ei lopeta taisteluita. Marraskuussa 2023 Iran vaati tulitaukoa Gazaan Saudi-Arabian kanssa. Vaikka Iran tuomitsi Israelin iskut, kieltäytyi se antamasta Israelille taloudellisia tai poliittisia sanktioita rangaistukseksi. Huhtikuussa 2024 Iran hyökkäsi Israelia vastaan ohjuksilla ja lennokeilla, joista suurin osa torjuttiin.

 Ranska 
Ranskan presidentti Emmanuel Macron vaati marraskuussa 2023 Israelilta suojelua Gazan siviilejä kohtaan. Juutalaisvastaiset teot yleistyivät Ranskassa muutama viikko sodan jälkeen. Kansallinen liittouma -puolueen jäsen Marine Le Pen sai paljon arvostelua kertoessaan aikeistaan osallistua juutalaisia puolustavaan mielenosoitukseen.

 Suomi 
Suomen ulkopoliittinen johto tuomitsi vuonna 2023 Hamasin hyökkäyksen ja otti kannakseen, että Israelilla on oikeus puolustaa itseään kansainvälisten sotalakien sallimissa puitteissa.

Joukko suomalaisdiplomaatteja ilmaisi marraskuussa 2023 ulkoministeri Elina Valtoselle tyytymättömyyttään Suomen Lähi-idän politiikkaan. Tuolloin 79 ulkoministeriön työntekijää vetosi kirjeitse, että Suomen tulisi vaatia Gazaan humanitaarista tulitaukoa ja tuomita Israelin suhteeton voimankäyttö sekä todennäköiset kansainvälisen oikeuden loukkaukset Gazan alueella.

Suomen ulkoministeriön tiedossa oli 12 suomalaista, jotka olivat jumissa Gazan alueella sodan alettua. Marraskuun 2023 alussa kuusi heistä pääsi Egyptin puolelle turvaan. Sodan alussa ulkoministeriö pyrki saamaan kaikki suomalaiset pois Gazan alueelta erityisesti pienten lasten takia. Gazassa saattoi olla enemmän suomalaisia, jotka eivät olleet ulkoministeriön tiedossa.

 Yhdysvallat 
Yhdysvallat lähetti sodan alettua Israelin tueksi itäiselle Välimerelle lentotukialus USS Gerald R. Fordin johtaman laivaston, johon kuuluu lentotukialuksen lisäksi risteilijöitä ja hävittäjiä. Yhdysvallat tuomitsi hyökkäyksen ja Biden vertasi 7. päivän terrori-iskua Yhdysvalloissa tapahtuneisiin syyskuun 11. päivän terroritekoihin. Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken kritisoi julkisesti marraskuussa 2023 siviileihin kohdistuvia iskuja, ja Yhdysvallat ilmoitti vastustavansa Gazan pitkäaikaista miehittämistä. 

Marraskuussa 2023 muun muassa Biden kyseenalaisti palestiinalaisten kertomat uhriluvut. Biden on kehottanut Israelia olemaan varovaisempi siviilejä kohdistuvissa iskuissa. Biden kommentoi joulukuussa 2023 Israelin tekemiä umpimähkäisiä pommituksia Gazaan.

 Yhdistyneiden kansakuntien toimet 
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutettu Volker Türk totesi Hamasin hyökkäyksen tapahduttua vuonna 2023, että hyökkäyksellä on hirvittävä vaikutus israelilaisiin siviileihin, ja YK:n Lähi-idän rauhanprosessin erityiskoordinaattori Tor Wennesland vetosi molempiin osapuoliin tilanteen vaarallisuudesta. Pian marraskuussa 2023 ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa New Yorkissa johtanut Craig Mokhiber jätti tehtävänsä ja syytti YK:ta kyvyttömyydestä estää kansanmurhaa Gazassa.

Suomi pidättäytyi äänestämästä, kun YK äänesti lokakuun 2023 lopulla tulitaukoa vaativasta päätöslauselmasta. Ulkoministeri Elina Valtonen ja pääministeri Petteri Orpo puolustivat Suomen näkemystä sillä, että päätöslauselmassa ei tuomittu Hamasia ja sen tekemiä tekoja. Lopulta tulitauon puolesta äänesti 120 maata.

Joulukuussa 2023 Etelä-Afrikka nosti Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisessä tuomioistuimessa (ICJ) kanteen Israelin toiminnasta Gazassa. Etelä-Afrikan mukaan Israelin toimet palestiinalaisia vastaan ovat luonteeltaan kansanmurhanomaisia ja YK:n kansanmurhan kieltävän yleissopimuksen vastaisia. 26. tammikuuta 2024 ICJ määräsi Israelin ryhtymään toimenpiteisiin estääkseen kansanmurhaan rinnastuvat teot. 

 Yliopistojen boikotointi 
Korkeakouluilta on vaadittu useissa maissa Israelin akateemista boikottia, joka tarkoittaa Israelin painostamista kansainvälisen lain noudattamiseen. Käytännössä boikotti tarkoittaa muun muassa korkeakoulutasoisen tutkimus- ja vaihto-opiskeluyhteistyön keskeyttämistä. Helmikuussa 2024 neljä norjalaista yliopistoa ilmoitti lopettavansa yhteistyön israelilaisten yliopistojen kanssa.

Keväällä ja syksyllä 2024 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ja Taideyliopiston ylioppilaskunta hyväksyivät jäsenaloitteet, jotka vaativat yliopistoilta osallistumista Israelin akateemiseen boikottiin. Turun yliopiston ylioppilaskunta ilmoitti vastustavansa yliopistotason yhteistyötä israelilaisten korkeakoulujen kanssa. Myös Suomen ylioppilaskuntien liitto vaati marraskuussa 2024 Israelin akateemista boikottia.

 Antisemitismi ja islamofobia 
Sekä antisemitismin että islamofobian on raportoitu lisääntyneen maailmalla sodan aikana. Euroopassa juutalaiset oppilaat ovat kohdanneet kouluissa kiusaamista, minkä lisäksi Berliinissä tehtiin palopommi-isku synagogaan ja Venäjän lentoasemalla mielenosoittajat yrittivät etsiä Israelista matkustavia käsiinsä. Yhdysvaltain Washingtonissa Elias Rodriguez ampui toukokuussa 2025 kaksi juutalaista nuorta ja huusi: ”Free Palestine!”

Yhdysvaltalaisen Council on American-Islamic Relationsin raportin mukaan islamofobinen ja palestiinalaisvastainen retoriikka on kasvanut  Yhdysvalloissa sodan alkamisen jälkeen. Sen mukaan myös muslimiyhteisöihin ja palestiinalaisyhteisöihin on kohdistettu iskuja ja uhkauksia.

 Muut vaikutukset 

 Humanitaarinen apu 
Sodan alettua vuonna 2023 ensimmäiset humanitaarisen avun rekat saatiin kuljetettua Gazaan Rafahin rajanylityspaikalta, minkä jälkeen raja suljettiin. Israel salli rekkojen toimittavan Gazaan muun muassa ruokaa ja vettä mutta ei esimerkiksi polttoaineita. Gazassa asuvat palestiinalaiset ovat täysin riippuvaisia kansainvälisesti toimitettavasta humanitaarisesta avusta.

Vuoden 2024 helmikuun lopussa yli sata palestiinalaista kuoli ruoka-apua hakiessaan Israelin armeijan avaamaan tuleen. Israelin armeijan mukaan he kuolivat jäätyään toisten apua hakevien jalkoihin ja avustusrekkojen alle. Armeija kuitenkin sanoi, että se oli ampunut useita uhkaavasti käyttäytyneitä palestiinalaisia kohti. Seuraavaksi Israelia syytettiin yli 20:n apua hakeneen gazalaisen ampumisesta maaliskuun puolivälissä. Paikan päällä olleen Al Jazeeran toimittajan mukaan Israelin helikopteri ampui jonoa kohti. Israelin asevoimat kiisti kaikki syytteet.

Israel kertoi huhtikuussa 2024 lisäävänsä avustusrekkojen määrää 500 rekkaan päivässä Yhdysvaltain vaatimusten jälkeen.

 Suomi 
Viikko Hamasin toteuttaman hyökkäyksen jälkeen vuonna 2023 Suomen Punaisen Ristin avustustoiminnan johtaja kertoi humanitaarisen avun tilan palestiinalaisalueilla olevan katastrofaalinen. Suomen Lähetysseura lahjoitti siviilien auttamiseen 150 000 euroa, joista puolet meni paikallisen Itä-Jerusalemissa sijaitsevan Augusta Victoria -sairaalan tukemiseen ja loput suoraan hädässä olevien siviilien auttamiseen. Lokakuun lopussa Suomen Punaisen ristin johtama katastrofivalmiusyksikkö lähti Egyptiin varmistamaan hätäavun saapumisen Gazan alueelle. Marraskuussa 2023 Suomen valtio ilmoitti tukevansa miljoonalla eurolla Punaisen ristin työtä Israelissa, Gazassa ja Länsirannalla.

 Yhdysvallat 
Yhdysvaltojen presidentti Joe Biden ilmoitti sodan jälkeen vuonna 2023 Yhdysvaltojen lahjoittavan 100 miljoonaa dollaria humanitaarista apua Gazalle ja Länsirannalle. Lokakuun lopussa Biden painosti Netanjahua viemään enemmän humanitaarista apua Gazaan sekä palauttamaan Internet-yhteydet tietyille alueille.

Yhdysvallat kertoi suunnittelevansa avustuksia Gazaan ilmapudotuksilla. Ilmapudotukset aloitettiin maaliskuussa 2024, ja niihin osallistuivat Yhdysvaltojen lisäksi ainakin Jordan, Yhdistyneet arabiemiraatit ja Ranska. Ilmapudotukset todettiin nopeasti tehottomiksi ja vaarallisiksi.

 Järjestöt 
Monet kansainväliset avustusjärjestöt ovat olleet erityisesti sodan alkuaikoina vuonna 2023 vaikeuksissa humanitaarisen avun kuljettamisessa sotilaallisen uhan vuoksi. Eri avustusjärjestöt, kuten Maailman terveysjärjestö (WHO) ja Lääkärit ilman rajoja, ovat myös menettäneet yhteyden Gazassa oleviin työntekijöihinsä. WHO kertoi menettäneensä marraskuussa 2023 yhteyden Gazan Al-Shifan sairaalan työntekijöihinsä ja kertoi olevansa erittäin huolissaan sairaassa olevien potilaiden ja työntekijöiden turvallisuudesta. 

 Euroopan unioni 
Euroopan komissio lahjoitti humanitaarista apua Gazalle vuoden 2023 lokakuussa 75 miljoonaa euroa. Myöhemmin Euroopan komissio lahjoitti Gazalle vielä 25 miljoonaa euroa. Joseph Borrell, joka toimi vuonna 2023 Euroopan Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana, ehdotti suunnitelmaa, jossa Israel lopettaisi sotatoimet siihen asti, kunnes Punainen Risti pääsisi panttivankien luokse.

 Israel Eurovision laulukilpailussa 

Israelin osallistuminen vuoden 2024 Eurovision laulukilpailuun sai suurta kritiikkiä Israelin sotatoimien vuoksi. Monet maat ja tahot vaativat Euroopan yleisradiounionia epäämään Israelin osallistumisen. Myös Suomen euroviisuedustaja Teemu Keisteri kertoi helmikuun puolivälissä olleensa epävarma osallistumisestaan viisuihin, jos Israel osallistuu niihin.

Eden Golanin esittämän Israelin viisukappaleen ”Hurricane” alkuperäiset sanat hylättiin maaliskuussa, koska niiden sanottiin viittaavan Israelin ja Hamasin sotaan. Myöhemmin kappaleen sanoitukset julkaistiin uudelleen ja sanat saivat Euroopan yleisradiounionin hyväksynnän.

 Sotarikokset 
Kaikkia Gazan sodan osapuolia säätelee sama laki, joka perustuu sopimuksiin ja sotarikostuomioistuinten päätöksiin. Säännöt ovat peräisin 1800-luvulta, mutta nykyään sotalait painottuvat Geneven sopimusten varalle. Sääntöjen mukaan gazalaisilla siviileillä pitäisi olla saavutettavissa elämän perustarpeet, kuten vesi, ravinto ja sairaanhoitopalvelut.

Jo ensimmäisten viikkojen aikana sekä Israel että Hamas tekivät monien asiantuntijoiden mukaan sotarikoksia. Hamasin mukaan Israel kohdistaa iskuja siviileihin, kun taas Israel kertoo Hamasin piilottavan taistelijoitaan erinäisiin siviilikohteisiin.  Hamas on saanut laajasti kritiikkiä siviilien surmaamisesta sodan aikana, mutta myös Israel osittain. Hamasin sotilaiden kerrotaan kuvanneen myös videoita, kun he surmaavat siviilejä. Israel näytti videoita kymmenille ulkomaisille toimittajille lähes 45 minuutin ajan sotilastukikohdassa Tel Avivissa. The Guardianin mukaan se yritti näin kiistää tai vähätellä tekojensa vakavuutta. Yhdysvaltalaisen Volker Türkin mukaan palestiinalaisryhmät ovat syyllistyneet vakaviin sotarikoksiin pidettyään ihmisiä panttivankeina ja hyökättyään raa’asti eri alueille. 

Israel hyökkäsi lokakuun lopussa pakolaisleiri Jabaliaan toistamiseen, ja YK:n mukaan hyökkäykset voivat olla sotarikoksia. Pakolaisleirissä on rekisteröity asuvan noin 116 000 pakolaista. Pääsihteeri António Guterres kertoi olevansa järkyttynyt siviilien puolesta. Israelin mukaan teossa tapettiin myös Hamasin komentaja Ibrahim Biari. Israelin naapurimaat reagoivat iskuun voimakkaasti ja Jordania ilmoitti vetävänsä suurlähettiläänsä välittömästi pois Isrealista vastauksena Israelille.

Maaliskuussa UNRWA:n raportin mukaan palestiinalaisia vankeja pidetään Israelin pidätyskeskuksissa, joissa esiintyy vankien pahoinpitelyä ja seksuaalista hyväksikäyttöä. Israelin puolustusvoimat kiisti syytteet, ja kertoi pahoinpitelyn olevan kiellettyä.

Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC on antanut pidätysmääräyksen Israelin pääministeristä Benjamin Netanjahusta ja entisestä puolustusministeristä Yoav Gallantista.

 Journalismi sodassa 
Samoihin aikoihin Israelin pakolaisleirin iskun kanssa toimittajajärjestö Toimittajat ilman rajoja kertoi tehneensä valituksen toimittajien kuolemista Gazan sodassa Kansainväliseen rikostuomioistuimeen. Kuolleet toimittajat olivat kahdeksan Israelin surmaamaa toimittajaa, jotka kuolivat Gazan siviilialueilla. Lisäksi Hamas oli surmannut yhden israelilaistoimittajan hyökkäyksessään. Israel on jakanut netissä videoita Hamasin kuvaamista videoista, joissa he surmaavat journalisteja. 9. marraskuuta sodassa oli kuollut 39 toimittajaa ja mediatyöntekijää sen alusta lähtien. Täten lähes neljä prosenttia Gazan mediatyöntekijöistä on kuollut. Suurin osa kuolleista on palestiinalaisia, mutta joukossa on myös muita Lähi-idän journalisteja. Kyseessä oli pahin journalistien sodan kokema ensimmäinen kuukausi ainakin 30 vuoteen. Gazan alueen ollessa erittäin suojattu, kansainvälisten toimittajien pääsy alueelle on käytännössä mahdotonta. Journalistiliiton mukaan Gazan sodassa ei kunnioiteta journalistien työtä ja asemaa. Israel on ilmaissut kansainvälisille uutisjärjestöille, että se ei voi taata Gazassa oleskelevien toimittajiensa turvallisuutta. Gaza on ollut toimittajille huomattavasti tappavampi kuin muut vuoden 2023 sota-alueet.

The Washington Postin mukaan yli 750 toimittajaa allekirjoitti marraskuussa kirjeen, jossa tuomitaan toimittajiin kohdistuva tappaminen Gazassa. Lisäksi kirjeessä arvosteltiin länsimaiden uutisointia sodasta.

Lähi-itään perehtynyt tutkija Tapio Kujala otti esille vuonna 2021, että suomalaismedioilla ei ole vakituisia kirjeenvaihtajia Lähi-idän alueilla, mikä tarkoittaa suomalaisen uutistiedon olevan ulkomaisten uutislähteiden varassa. Kujalan mukaan Israelin ja Hamasin armeijoiden julkaisemaan materiaaliin tulee suhtautua erittäin kriittisesti.

Israel kertoi estävänsä Al Jazeera -uutiskanavan lähetyksen maassa huhtikuun 2024 alussa. Israelin mukaan uutiskanava on sille turvallisuusuhka.

 Tekoälyn käyttö 
Huhtikuussa 2024 hepreankielinen uutissivusto Sicha Mekomit ja +972 Magazine väittivät selvityksissään, että tekoälyä on käytetty ihmisten tunnistamiseen surmaamistarkoituksessa Gazassa. Sotilaat ovat käyttäneet Lavender-nimistä järjestelmää, joka on kertonut keitä vastaan kannattaa tehdä iskuja. Tekoälyn käyttö on herättänyt huolta autonomisten aseiden käytöstä nykyajan sodankäynnissä.

Lisäksi sosiaalisessa mediassa on levinnyt tekoälyllä luotuja kuvia Gazasta, muun muassa Rafahin pakolaisleiristä.

 Huomautuksia 

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 


 Aiheesta muualla 

  Martine Laroche Joubert & Shrouq Aila, Gaza, elämä helvetissä (Yle Areena, TV-dokumentti)

*