Liettuan kansalaisuus

Liettuan kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Liettuan tasavallan välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

 Kansalaisuuden saaminen syntymällä 
Syntyperäisiä Liettuan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden syntyessä vähintään toisella vanhemmista on Liettuan kansalaisuus. Kansalaisuus on mahdollista siirtää lapselle myös jo kuolleen vanhemman kautta, mikäli vanhemmuus ja kuolleen vanhemman Liettuan kansalaisuus ovat todistettavissa.

 Kansalaisuuden saaminen hakemuksella 
Hakemuksen perusteella Liettuan kansalaisuuden voi saada, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:

 on asunut Liettuassa vähintään 10 vuotta 
 omaa pysyvän oleskeluluvan Liettuaan
 on läpäissyt liettuan kielen kokeen
 on läpäissyt Liettuan perustuslakia käsittelevän kokeen
 pystyy elättämään itsensä laillisesti
 on valtioton henkilö tai antanut kirjallisen ilmoituksen aikomuksestaan luopua muista kansalaisuuksistaan
 täyttää muut mahdolliset lain asettamat ehdot

Liettuan presidentti voi myöntää maan kansalaisuuden poikkeustapauksissa sellaisille henkilöille, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisella tavalla Liettuan hyväksi ja ovat osoittaneet integroituneensa liettualaiseen yhteiskuntaan hyvin.Bartasevičius (2025): s. 3

Henkilöt, jotka olivat Liettuan kansalaisia ennen 15. kesäkuuta 1940, ja heidän jälkeläisensä, voivat hakea Liettuan kansalaisuuden palautusta, mikäli he ilmoittavat luopuvansa muista kansalaisuuksistaan tai ovat valtiottomia.

Kaikkien Liettuan kansalaisten, paitsi syntyperäisten ja palautuksen perusteella kansalaisuutensa saaneet, tulee vannoa uskollisuudenvala ennen kuin heistä tulee virallisesti Liettuan kansalaisia. Vala on muodoltaan seuraavanlainen:Aš, [vardas, pavardė], tapdamas (tapdama) Lietuvos Respublikos piliečiu (piliete) be išlygų prisiekiu būti ištikimas (ištikima) Lietuvos Respublikai, laikytis Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir įstatymų, ginti Lietuvos valstybės nepriklausomybę, teritorijos vientisumą ir konstitucinę santvarką. Pasižadu gerbti Lietuvos valstybinę kalbą, kultūrą ir papročius, stiprinti Lietuvos demokratijos ir teisinės valstybės pagrindus. Tepadeda man Dievas

()

 Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen 
Liettua sallii kaksoiskansalaisuuden, mutta vain rajoitetusti:

 henkilö on saanut molemmat kansalaisuutensa ennen 21. syntymäpäiväänsä
 henkilö on saanut toisen kansalaisuutensa avioliiton kautta
 ulkomaalainen alle 18-vuotias lapsi, jonka on adoptoinut Liettuan kansalainen ja saanut sitä kautta Liettuan kansalaisuuden
 liettualainen alle 18-vuotias lapsi, joka on adoptoitu ulkomaille ja saanut sitä kautta jonkun toisen maan kansalaisuuden
 saa Liettuan kansalaisuuden poikkeusluvalla
 henkilö on pakolainen, joka hakee Liettuan kansalaisuutta

Liettuan parlamentissa on käyty keskustelua kaksoiskansalaisuuden sallimisesta sellaisissa tapauksissa, joissa henkilön toinen kansalaisuus ei ole mustalla listalla: tällaisia kansalaisuuksia olisivat muun muassa Euraasian unionin, Kollektiivisen turvallisuusjärjestön ja Shanghain yhteistyöjärjestön jäsenvaltioiden kansalaisuudet. Asiasta järjestettiin vuonna 2019 kansanäänestys, jossa enemmistö ei halunnut sallia kaksoiskansalaisuutta.

Liettuan kansalaiset ovat automaattisesti myös Euroopan unionin kansalaisia.

Vuonna 2023 tehdyn lakimuutoksen nojalla ne, jotka ovat saaneet Liettuan kansalaisuuden poikkeusluvalla, voivat menettää sen, mikäli he toimivat Liettuaa tai sen kansallista turvallisuutta vastaan tahi ilmaisevat tukevansa sellaista valtiota, joka uhkaa Liettuaa tai sen kansallista turvallisuutta. Sama pätee myös tilanteissa, joissa kohteena on Liettuan lisäksi tai asemasta Euroopan unionin jäsenmaa, itse unioni tai jokin näiden liittolaisista.Bartasevičius (2025): s. 4 

 Lähteet 



 Viitteet 

kansalaisuus
Luokka:Kansalaisuus