Argentiinan geologia

Argentiinan geologia käsittää Argentiinan kallioperään, maaperään ja niihin kätkeytyviin luonnonvaroihin liittyviä seikkoja.

 Kallioperä 
Maan länsiosassa on osa Andien vuoristosta. Monet joet virtaavat kohti Tyyntämerta Andien välissä sijaitsevia kanjoneita pitkin.

Andien vuoristo on poimuvuoristo, joka syntyi 60 miljoonaa vuotta sitten. Andit muodostavat 7 000 kilometriä pitkän vuorijonon, ja se on maailman pisin vuorijono. Andit kuuluvat Kordillieerien vuoristoon, joka menee läpi Etelä- ja Pohjois-Amerikan. Andeilla on useita vuoriryhmiä, joiden välissä on ylänköalueita. Vuoriston alueella ei ole pitkiä ylityöntövyöhykkeitä, vaan ainoastaan lyhyitä maan kuoren peittymiä.

 Maaperä 
Argentiinan itäosassa sijaitsevan Pampan aroalueella maaperä koostuu enimmäkseen hiekasta ja sorasta, jota joet ovat kuljettaneet Andeilta. Maan eteläosa kuuluu Patagonian tasankoon.

Patagonian tasangon pääalueen ja Andien välissä sijaitsevien järvien seudulla on jäätikköaltaita ja moreenikerrostumia.

 Tulivuoret 
Andeilla on toimivia tulivuoria ja Chilen rajalla on tulivuoriketju. Yksi tulivuorista on Aconcagua, joka on maailman korkein vuori, joka ei kuulu Himalajaan.

 Kaivannaiset 
Argentiinalla on merkittävät malmivarat, mutta niiden hyödyntäminen on alkanut myöhään. Maassa on kultaa, hopeaa, kuparia ja litiumia.

Argentiina on maailman 20. suurin kullantuottaja ja vastaa noin yhdestä prosentista maailman kullantuotannosta. Useimmat suuret kultakaivokset ovat San Juanin ja Santa Cruzin maakunnassa.

Argentiinalla on merkittävät liuskeöljy- ja liuskekaasuvarat.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Soil Map South America FAO

Luokka:Argentiinan maantiede
Luokka:Alueellinen geologia