Suuri slaavien kapina

Suuri slaavien kapina oli vendien kansannousu saksalaisten valtaa vastaa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan koillisella raja-alueella vuonna 983. Kapinassa saksalaiset menettivät alueen hallinnan, ja saksalaisten levittäytyminen itään pysähtyi miltei kahdeksisadaksi vuodeksi.

Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta oli laajentunut 900-luvulla koilliseen slaavilaisten maille, ja alueelle oli perustettu kaksi rajakreivikuntaa ja hiippakuntaa. Valtaosa väestöstä oli pakanallisia, kun taas saksalaiset olivat kristittyjä. Keisari Otto II:n kuoltua vuonna 983 slaavilaiset muodostivat laajan liittouman ja nousivat kapinaan. Slaavit valtasivat Havelbergin ja Brandenburgin linnoitukset ja ajoivat saksalaiset alueelta Elben eteläpuolelle. Slaavit tekivät vielä kaksi suurta sotaretkeä saksalaisia vastaan vuosina 1018 ja 1066. Keisarillinen valta palasi alueelle vasta vuonna 1151.

Lähteet

Luokka:Saksan historia
Luokka:Kapinat