Leena Elina Valkeapää

Leena Elina Valkeapää (s. 13. huhtikuuta 1965 Sääksmäki) on suomalainen taidehistorian tutkija ja tietokirjailija.

 Ura 
Valkeapää pääsi ylioppilaaksi Valkeakosken lukiosta 1984 ja opiskeli Limingan
taidekoulussa vuosina 1984–1985. Valkeapää jatkoi opintoja Jyväskylän yliopistossa ja valmistui
taidehistorian maisteriksi vuonna 1993 ja lisensiaatiksi vuonna  1995. Hän väitteli Jyväskylän yliopistossa vuonna 2000 aiheesta Pitäjänkirkosta kansallismonumentiksi, Suomen keskiaikaisten kivikirkkojen restaurointi ja sen tausta vuosina 1870–1920.

Valkeapää työskenteli Jyväskylän yliopiston taidehistorian laitoksella assistenttina ja yliassistenttina vuosina 1994–2001. Vuodesta 2002 lähtien hän on ollut vapaa tutkija työskennellen apurahatutkijana ja
erilaisissa projekteissa. Hänen tutkimusaiheensa käsittelevät kirkkoja ja niiden aineellisen kulttuurin kerrostuneisuutta, keskiajalle myöhempinä aikakausina annettuja merkityksiä, Suomen muinaismuistoyhdistyksen taidehistoriallisia tutkimusretkiä, taideteollisuutta 1800-luvun
loppupuolella ja kansallispukujen kulttuurihistoriaa.

Valkeapää luennoi tutkimistaan teemoista eri oppilaitoksissa. Valkeapää on myös järjestänyt kulttuurihistoriallisia näyttelyitä Valkeakoskella Myllysaaren museossa aiheista Ritvalan helkajuhla (2010), kansallispukujen kulttuurihistoria (2014) ja Sääksmäki-Valkeakoski vuonna 1917 (2017) sekä Suomen kansallispukukeskuksen Kujalla-näyttelytilaan Pauligin Paula-tytöstä kertovan näyttelyn vuonna 2017. Valkeapään järjestämä Suomen muinaismuistoyhdistyksen taidehistoriallisista tutkimusretkistä kertova kiertonäyttely Aikamatka 2020 vieraili vuosien 2020–2021 aikana Lohjalla, Valkeakoskella, Oulussa, Raumalla ja Helsingissä. Toukokuussa 2024 avattiin Arkkitehtuurimuseon ja Designmuseon D’Ark Labrassa Valkeapään tutkimukseen perustuva ja kuratoima näyttely Parasta mahdollista mallia – Designmuseon ensimmäiset esineet, joka kertoo taideteollisuuskokoelman alkuvaiheesta 1870-luvulla.

Valkeapäälle myönnettiin vuoden 2024 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto ”kansallispuvun taustaa ja käyttöä monipuolisesti ja ansiokkaasti käsittelevästä tietokirjasta Kansallispuvun kulttuurihistoria”.

 Julkaisut 
 Tieteelliset julkaisut 
 Kauno S. Kallion Sääksmäen kirkko, Keskiaikaisen kirkon uudelleen rakentamisen problematiikkaa. Suomen Museo 1994. Suomen muinaismuistoyhdistys: Helsinki, 1994
 Kauno S. Kallion Sääksmäen kirkko, Keskiaikaisen kirkon uudelleen rakentamisen problematiikkaa 1920-luvun kirkkoarkkitehtuurikeskustelun valossa. Lisensiaatin tutkielma, 1995
 The Home of the Congregation or the Place for Adoration. Problems and Solutions in Finnish Church Architecture in the 1920's. Kirjassa Ars Ecclesiastica, The Church as a Context for Visual Arts. Helsinki, 1996
 Pitäjänkirkosta muinaismuistoksi, Suomen keskiaikaisten kivikirkkojen restaurointiin vaikuttaneet tekijät 1800-luvun loppupuolelta 1900-luvun alkuvuosikymmenille. Kirjassa Ihmeiden peili, keskiajan ihmisen maailmankuva. Atena Kustannus, Jyväskylä, 1998
 Pitäjänkirkosta kansallismonumentiksi, Suomen keskiaikaisten kivikirkkojen restaurointi ja sen tausta vuosina 1870–1920. Suomen Muinaismuistoyhdistyksen  Aikakauskirja 108. Suomen muinaismuistoyhdistys: Helsinki. (väitöskirja), 2000
 “Pitäisihän tuollainen suuri tupa ansaita jäädä pystyyn.” Messukylän vanhan kirkon autioittaminen ja suojelu 1800-luvun lopulta ja viime vuosisadan vaihteessa.  Kirjassa Ristin ja Olavin kansaa, Keskiajan usko ja kirkko Hämeessä ja Satakunnassa. Tampereen museoiden julkaisuja 55., 2000
 Kirkonkokouspöytäkirjat taidehistorian lähteenä, Olisiko mikrohistoriallisella  lähestymistavalla jotakin annettavaa? Taiteentutkija-verkkolehti, 2000
 Art Historians Constructing National Symbols: Finnish Medieval Stone  Churches, 1870–1920. Valör, Konstvetenskapliga studier 3/2000 (NORDIK-symposiumin kongressijulkaisu), 2000
 Taidehistorian yliopistollisen perusopinto-opetuksen kehittäminen. Jyväskylän ammatillisen opettajakorkeakoulun päättötyö, 2002
 Mielikuvien vapaa aikakausi, Keskiajan käyttöyhteyksiä 1800- ja 1900-luvuilla. Kirjassa Keskiajan rajoilla. Toimittajat Marko Lamberg ja Susanna Niiranen. Atena  Kustannus: Jyväskylä, 2002
 Johtolankoja ja todisteita - valokuvat taidehistorian tutkimuksessa. Dokumentti, ajankohtaista Kuvataiteen keskusarkistosta 1/2002. ISSN 1456-0852., 2002
 Miten keskiaikaisista kirkoista tuli kulttuuriperintöä? Alue ja ympäristö 2/2002.
 Kolme kirjettä Roomasta. Emil Nervander Kaarlo Bergbomille 1865. Kirjassa  Rooman-kävijät, Taiteen ja historian löytöretkiä. Toim. Annika Waenerberg. Atena  Kustannus: Jyväskylä, 2004
 Muuttuvat merkitykset, Tapauksia suhtautumisesta keskiaikaisiin kirkkoihin  Suomessa 1800- ja 1900-luvuilla. Kirjassa Historioita ja historiallisia keskusteluja.  Historia Mirabilis 2. Toim. Sami Louekari ja Anna Sivula. Turun Historiallinen yhdistys ry: Turku, 2004
 Kauno Sakari Kallio. Kansallisbibliografia, 2004
 Historiakulttuurinen keskiaika, tiedon ja mielikuvituksen liitto. Kirjassa  Ilmaisun murroksia vuosituhannen vaihteen suomalaisessa kulttuurissa. Toim. Yrjö  Heinonen, Leena Kirstinä ja Urpo Kovala. SKS:n toimituksia 1018. SKS: Helsinki, 2005
 Käyttökelpoinen keskiaika – historiakulttuuria nykypäivän Ulvilassa ja  Raumalla. Alue ja Ympäristö, 2/2006 (35. vuosikerta).
 Emil Nervander and the antiquarian interests in Finland during the last decades  of the 19th century and in the beginning of the 20 th . Taidehistoriallisia tutkimuksia 36.  Toim. Renja Suominen-Kokkonen. Taidehistorian seura: Helsinki, 2007
 Naantalin viimeinen nunna. Kirjassa Maasta, kivestä ja hengestä, Markus  Hiekkanen festschrift, toim. Hanna-Maria Pellinen. Kustantaja TY, Kulttuurin tutkimuksen laitos, arkeologia & al. 2009
 Näkökulmia Suomen keskiajan taidehistorialliseen tutkimukseen. Kirjassa  Keskiajan avain. Toim. Marko Lamberg, Anu Lahtinen ja Susanna Niiranen. Toimituksia 1203. SKS: Helsinki, 2009
 Tutkimusmatkalla Suomessa 1871. Kirjassa Nervander, Emil, Kesämatkoja  Suomessa. Ahvenanmaalla ja Turun seudulla. Toim. Markus Hiekkanen & Leena  Valkeapää. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1263. SKS: Helsinki, 2010
 Taidehistoriallinen tutkimusretkikunta vierailulla Naantalissa 1871. Kirjassa  Naantalin luostarin rannassa – arkipäivä Naantalin luostarissa ja sen liepeillä. Toim.  Kari Uotila. Kåkenhus-kirjat nro 3. Eura, 2011
 Emil Nervanderin kolme matkaa Saksanmaalle. Kirjassa Italiassa ja  Saksanmaalla, Taiteilijoiden ja taiteentuntijoiden matkassa 1840-1930. Toim. Teppo  Jokinen ja Hanne Selkokari. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1328.  SKS: Helsinki, 2011
 Emil Nervanderin Al-secco krönika, Keskiaikaisten maalausten tulkintabagatelli  vuodelta 1886. Kirjassa Tieteidenvälisyys ja rajanylitykset taidehistoriassa, Annika  Waenerbergin juhlakirja. Taidehistoriallisia tutkimuksia 44. Taidehistorian seura:  Helsinki, 2012
 Elina Räsänen & Leena Valkeapää. Sukupuolten tulkintoja ja ”venäläisiä  tyyppejä” – Kalannin alttarikaapin varhaisesta tutkimushistoriasta. Suomen Museo  120, 2014
 Vapaa kuin lintu, Emil Nervanderin elämä. Taidehistoriallisia tutkimuksia 47. Taidehistorian seura: Helsinki, 2015
 Tietämisen tavat. Uskomustarinat ja tutkimus Kalannin alttarikaapin äärellä. TAHITI Taidehistoria tieteenä 3/2016, verkkolehti, 2016
 Folkdräkt, symbol och varumärke. Aspekter om den blommande kvinnodräkten  från Sääksmäki. Nordisk draktseminar 2015, Folkedrakt i fortid og samtid – seremoni,  form og bruk. Nordisk institutt for bunad og folkedrakt, 2017
 Suomen Muinaismuistoyhdistyksen taidehistorialliset tutkimusretket Suomessa  1871–1902. TAHITI Taidehistoria tieteenä 1/2018, verkkolehti, 2018
 Saman taiteen lapset, Suomen Muinaismuistoyhdistyksen taidehistorialliset  tutkimusretket 1871–1902. Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja 124.  Suomen Muinaismuistoyhdistys: Helsinki, 2020
 Sotilas Korler, taiteilija Edelfelt ja eräs Mataleena – kirkkotaiteen tutkimusta ja  popularisointia 1800-luvun lopulla. Taidehistoriallisia tutkimuksia 52. Taidehistorian  seura: Helsinki, 2020
 Edelfelt taidehistoriallisella tutkimusretkellä 1871 ja karkumatkalla  Tukholmaan. Kirjassa Albert Edelfelt. Toim. Hanne Selkokari ja Anne-Maria  Pennonen. Helsinki: Ateneum, 2023
 Jonas Erik Korler ja Hauhon kirkon lehterimaalaukset. Yhteisartikkeli Tiina  Miettisen kanssa kirjassa Kirkko, papisto ja yhteiskunta 1600–1800. Toim. Ella  Viitaniemi. Helsinki: SKS, 2023

 Tietokirjat ja muut julkaisut 

 Taidehistorian sanasto, 1997. Toim. Valkeapää, Leena & Ulla Salmela, kuvat Elina Bonelius. Jyväskylän yliopiston taidehistorian laitoksen opetusmoniste, 1997

 Helkajuhlat ja keskiaika. Valkeakosken Sanomat 3.11.2003.
 Helkaperinne, katkos ja jatkuvuus. Hiidenkivi 3/2004
 Koonnut ja osittain kirjoittanut: Kauniissa joukos, sata vuotta nykymuotoista Ritvalan helkajuhlaa. Ritvalan Nuorisoseura: Valkeakoski, 2005
 Nykymuotoisen helkajuhlan alkuvaiheet. Kirjassa Kauniissa joukos, Sata vuotta  nykymuotoista Ritvalan helkajuhlaa. Toim. Leena Valkeapää. Ritvalan Nuorisoseura:  Valkeakoski, 2005
 Väestönkasvu pakotti laajentamaan Lempäälän kirkkoa 1800-luvulla.  Lempäälän-Vesilahden Sanomat 2.1.2006.
 Blomqvist – Nyberg 1926, Ilmailualan Unioni IAU:n jäsenlehti Unioni 3/2008.
 Katsaus Sääksmäki-Seuran 60-vuotiseen toimintaan, Sääksmäki-Seuran  johtokuntien kokoonpanot vuosina 1948–2008,  Sääksmäki-mitalit ja  Akateemikko Eino Jutikkalan rahaston tunnustuspalkinto. Sääksmäki-lehti.  Sääksmäki-Seura, 2008
 Ritvalan Helkajuhlat -näyttely. Myllysaaren museo Valkeakoski, 23.5.–29.8.2010
 Sääksmäen kirkon vuosisadat. Kuvat Juha Ilkka. Sääksmäen seurakunta, 2010
 Folkdräkter på Ritvalas helkafest. Esite Vaasassa ja Vöyrillä pidettyyn  Pohjoismaiseen kansallispukuseminaariin, 2012
 Kansallispuvussa -näyttely. Myllysaaren museo Valkeakoski 13.6.–10.9.2014
 Kalannin uiva alttarikaappi. Uudenkaupungin Joulu 2015. LC Uusikaupunki, 2015
 Paula – hyvän kahvin lähettiläs Sääksmäen puvussa -pienoisnäyttely. Suomen  Kansallispukukeskus, Jyväskylä, 3.2.–12.11.2017
 Elävä perintö -wikiluettelon Ritvalan helkajuhla -teksti, 2017
 Meillä 1917 -näyttely Myllysaaren museossa Valkeakoskella. Esillä 15.6.–1.10.2017
 Vihapuhe lietsoi väkivaltaa Sääksmäellä vuonna 1917. Suomen  Kulttuurirahaston Pirkanmaan rahaston Ryyti-palsta, 2017
 Ritvalan helkajuhlat – elävää perintöä aidoimmillaan. Kansanmusiikki 3/2019.
 ITE-taidetta 1700-luvulta? Jonas Korler tarttui rohkeasti siveltimeen ja laati  lehterimaalaukset Hauhon kirkkoon 250 vuotta sitten. Julkaisussa KOE ITE – ITE  Hämeessä. Toim. Susitaival Paula &amp; Juho Haavisto. Maaseudun Sivistysliitto: Helsinki, 2019
 Kansallispuvun kulttuurihistoria. Vastapaino , 2023

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat
Luokka:Vuonna 1965 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt