Lavian helluntaiseurakunta

Lavian helluntaiseurakunta on Porin Laviassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunnan ensimmäiset jäsenet kastettiin vuonna 1921.Vahtera 1990, s. 86–89

 Historia 
Helluntaiherätys alkoi Laviassa 1920-luvun alussa. Ensimmäiset puhujat Nikolai Kataja ja Viljo Rajala tulivat Suodenniemen helluntaiseurakunnasta. Laviassa toimi pieni vapaakirkollinen ryhmä, johon kuuluivat muun muassa maalari Feeliks Tuomi, opettaja Maiju Heiniö ja postimestari Selander.

Ensimmäiset Lavian uskovat kastettiin Akseli Puhakaisen toimesta 1921, mikä loi edellytykset helluntaiseurakunnan perustamiselle. Alkuaikojen kehityksessä erityisesti Feeliks Tuomella on ollut suuri vaikutus. Vuonna 1923 yhteiskoulun juhlasalissa pidettiin kokous, jossa monet tekivät uskonratkaisun. Alkuajan puhujia olivat muun muassa Eino Manninen, Eino Heinonen ja Väinö Pfaler.

Alkuaikoina helluntailaiset kokivat vastustusta erityisesti papiston taholta. Helluntailaisia painostettiin muun muassa luopumaan viroistaan. Kokouksista liikkui myös perättömiä juoruja.

Lavian helluntaiseurakunta järjestäytyi uudelleen 12. toukokuuta 1935. 1930-luvulla kokouksia Laviassa pitivät muun muassa Hanna Lönroth, Martta Hellen, Tarmo Pohjala, Arvo Linnamäki, Arvo Peltomaa, Kalle Rantanen ja Uuno Palonen. Vuonna 1956 seurakunta sai saarnaajakseen Kalevi Niemisen, joka toimi tehtävässä 10 vuoden ajan.

1950-luvulla Lavian Niemenkylässä järjestettiin evankelioimiskokouksia teltoissa, puhujina juhlilla olivat muun muassa Aarne Ylppö ja Taisto Vahtera.

 Hautausmaa  
Suodenniemen ja Lavian helluntaiseurakunnat neuvottelivat ja päättivät yhteisestä hautausmaahankkeesta. Vuonna 1924 Viljo Rajala osti sopivan maa-alueen, joka lahjoitettiin 10. joulukuuta 1931 Lavian rukoushuoneyhdistykselle. Kyseisen yhdistyksen nimi muutettiin vuonna 1972 muotoon Lavian ja Suodenniemen Helluntailähetys ry.

 Katso myös 
 Helluntaiherätys Suomessa

 Lähteet 


 Viitteet 

Luokka:Lavia
Luokka:Porin seurakunnat
Luokka:Suomen helluntaiseurakunnat