Matti Hämäläinen (uimari)

Matti Juho Hämäläinen (16. heinäkuuta 1899 Uukuniemi – 16. lokakuuta 1971 Ontario, Kanada) oli suomalainen kestävyysuimari, saarnaaja, asemamestari ja sähköttäjä.Muistojen Sortavala, Sortavalalaisten Seura ry, sivu 139, julkaistu 1948, WSOY Helsinki Vuonna 1927 hän ui Laatokalla 42 kilometrin matkan Valamosta Sortavalaan 26 tunnissa 9 minuutissa.Ajassa on minuuttimäärän suhteen eroja eri lähteiden välillä, esim. 26 tuntia 40 minuuttia, 26 tuntia 14 minuuttia, 26 tuntia 23 minuuttia. Hämäläinen oli sähköttäjänä valtion rautateillä.Uimalla yli Kanaalin meni kapt. Webb jo 75 vuotta sitten, Laatokka, 18.08.1950, nro 187, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Kalattoman kylässä Uukuniemellä syntynyt Matti Hämäläinen harrasti uintia jo lapsuudesta lähtien. Hän oli työssä valtion rautateillä ja toimi vt. asemamestarina ja sähköttäjänä Rytyn seisakkeella. Hämäläinen sai ajatuksen Laatokan uintimatkasta jo talvella 1927. Hämäläinen lähti uintimatkalleen Valamon Nikolskin luostarisaarelta 10. elokuuta 1927 kello 20.06 ja hänen tavoitteenaan oli päästä Sortavalaan seuraavan päivän iltaan mennessä. Häntä seurasi matkalla huoltovene. Matkalla vaikeuksia aiheutti kova aallokko, vastatuuli ja pimeys yöllä. Perille Sortavalan uimalaitokselle  Hämäläinen pääsi 11. elokuuta klo 22.15. Matkan aikana Hämäläinen sai ravintoa neljä kertaa ja hänen ihonsa suojana ollutta rasvakerrosta vahvistettiin. Viimeisellä kilometrillä hänen kanssaan ui kahdeksen Sortavalan Uimaseuran naisuimaria. Häntä oli Sortavalassa vastaanottamassa rannoilla suuri joukko ihmisiä ja vesillä lukuisia moottori- ja soutuveneitä.Sortavalan uimalaitos, Oy Manport AbSuomalaisen uimarin urotyö. Sähköttäjä Matti Hämäläinen Rytystä uinut Valamosta Sortavalaan 26 tunnissa 14 minuutissa, Rajan turva : Sortavalan suojeluskuntapiirin äänenkannattaja, 29.08.1927, nro 7-8, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Uintisaavutuksensa ansiosta Hämäläisestä tuli Sortavalan Uimaseuran kunniajäsen ja kunniauimamaisteri. Hän sai lahjoituksena myös Hellas-pianon ja Laatokan aallokkoa esittäneen öljyvärimaalauksen. Hämäläisen lempinimi oli "Laatokan Matti".

Hämäläinen lähti 14. huhtikuuta 1928 Turun ja Tukholman kautta Kööpenhaminaan ja sieltä edelleen Kanadaan, jossa hän aikoi osallistui Torontossa pidettyyn Ontariojärven yliuintikilpailuun, jonka järjesti purukumikuningas Wrigley.  Kilpailun uintimatka oli 15 mailia eli hieman yli 24 kilometriä.  Paluumatkalla Suomeen hän aikoi yrittää uida Englannin kanaalin yli Englannista Ranskaan. Kilpailumatkaa varten Hämäläinen harjoitteli edellisenä talvena muun muassa hiihtämällä pitkiä matkoja. Hämäläisen kilpailumatkan rahoittivat eräät sortavalaiset ja viipurilaiset yksityishenkilöt.Kestävyysuimari Matti Hämäläinen kilpailumatkalle Kanadaan, Aamulehti, 16.04.1928, nro 104, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Hämäläinen joutui keskeyttämään Ontariojärven uintikilpailun kylmän veden aiheuttaman suonenvedon vuoksi. Kukaan muukaan 199 osanottajasta ei päässyt perille. Hämäläinen vietti sitten seuraavan talven New Yorkissa aikoen yrittää kestävyysuinnin maailmanennätystä, joka silloin oli altaassa uituna yli 60 tuntia.Laatokan uimarilla aikomuksia kestävyysuinnin maailmanennätykseen. Matti Hämäläinen kertoo vastaisista suunnitelmistaan, Aamulehti, 23.10.1928, nro 291, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Elokuussa 1929 pidetyissa Ontariojärven kilpailuissa Hämäläinen joutui kuitenkin uudelleen keskeyttämään kylmän veden vuoksi, noin 200 kilpailijasta perille pääsi 10.Laatokan uimaria ei onnistanut, Suomen Sosialidemokraatti, 19.09.1929, nro 254, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Hämäläinen toimi sittemmin 1930-luvulla lahkolaissaarnaajana Kanadan suomalaisseuduilla.Suomalaisia maratonuinteja, Ilta-Sanomat, 10.08.1934, nro 183, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotUimari Matti Hämäläinen saanut Pyhän Hengen kasteen Ameriikassa, Ristin Voitto, 01.10.1931, nro 19, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Kauppias Armas Sikanen ui 28. heinäkuuta 1931 noin 45 kilometrin matkan Punkasalmelta Savonlinnaan 20 tunnissa 15 minuutissa lyöden Hämäläisen uintimatkaennätyksen. Matkalla hänelle aiheuttivat vaikeuksia lähinnä kylmät virtapaikat. Ihonsa Sikanen oli voidellut vaseliinilla ja autoöljyllä. Häntä seurasi koko uintimatkan huoltajien soutuvene.Matti Hämäläisen pituusuintiennätys lyöty, Itä-Savo, 30.07.1931, nro 82, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Sikanen yritti 26. heinäkuuta 1934 uida Suomenlahden yli Tallinnasta Virosta Porkkalaan Suomeen mutta hän joutui keskeyttämään yrityksensä kylmän meriveden vuoksi. Sikasen uintiyritys yli Suomenlahden tyrehtyi jäätävän kylmään veteen. Yritti lähteä kaksi kertaa, Ilta-Sanomat, 28.07.1934, nro 172, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSikasen maratonuinti epäonnistui, Heinolainen, 02.08.1934, nro 84, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Sikanen yritti jo aikaisemmin 31. heinäkuuta 1932 uida Suomenlahden yli Virosta Suomeen, mutta hän joutui silloin keskeyttämään uintinsa kovan merenkäynnin vuoksi uituaan seitsemässä ja puolessa tunnissa noin 20 kilometrin matkan.Armas Sikanen keskeytti ankaran merenkäynnin takia Suomenlahden-uintinsa, Uusi Suomi, 01.08.1932, nro 205, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Suomalaisen urheilijan jättiläistyö, Suomen Kuvalehti, 20.08.1927, nro 34, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Suomalaisen uimarin suurtyö, Hakkapeliitta, 03.09.1927, nro 36, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 A. Leppänen : Laatokan Mattia tapaamassa, Suomen Kuvalehti, 01.10.1927, nro 40, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Suomalaiset uimarit
Luokka:Kanadansuomalaiset henkilöt
Luokka:Vuonna 1899 syntyneet
Luokka:Vuonna 1971 kuolleet