Wagner-ryhmän kapina

Wagner-ryhmän kapina oli Venäjällä Ukrainan sodan aikana 23.–24. kesäkuuta 2023 tapahtunut palkka-armeija Wagner-ryhmän kapina, joka oli suunnattu Venäjän sotilasjohtoa vastaan. Kapinaa johti Wagner-ryhmän johtaja Jevgeni Prigožin. Kapinalliset miehittivät Donin Rostovin ja Voronežin, ja olivat etenemässä kohti Moskovaa, kun kapina päättyi Wagner-ryhmän ja Venäjän hallinnon väliseen sovintoon, jonka välikätenä toimi Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka. Kapinan aikana tapahtui joitain yhteenottoja Wagner-ryhmän ja Venäjän armeijan välillä.

 Tapahtumat 
 23. kesäkuuta 
Prigožinin aloitti kapinan Venäjän puolustusministeriötä vastaan suunnatuilla lausunnoilla, joita Venäjän viranomaiset pitivät aseellisena kapinayrityksenä. Prigožin ilmoitti 23. kesäkuuta 2023, että Venäjän armeija oli tehnyt ohjushyökkäyksen Wagner-ryhmän leireihin. Venäjän puolustusministeriö totesi, etteivät tiedot iskusta pidä paikkaansa, ja että ne olivat ”informaatioprovokaatiota”.

Wagner-ryhmään liittyvät Telegram-kanavat levittivät videota, joka oli Prigožinin mukaan kuvattu palkkasoturileirille tehdyn ohjushyökkäyksen paikalla. Saman päivän illalla Prigožin ilmoitti aseellisen konfliktin alkamisesta puolustusministeriön kanssa. Viesti ilmestyi hänen Telegram-kanavalleen. Prigožin kehotti kansalaisia liittymään konfliktiin puolustusministeriötä vastaan, syytti puolustusministeri Sergei Šoigua tykistömiesten ja helikopterien iskuista Wagner-asemiin ja sitten väitetysti ”pakeni pelkurimaisesti Donin Rostovista kello yhdeksän illalla”. Venäjän puolustusministeriö kiisti hyökänneensä Wagner-ryhmää vastaan. Tämän jälkeen Venäjän federaation valtakunnansyyttäjänvirasto ilmoitti, että Prigožinia vastaan ​​oli aloitettu Venäjän federaation rikoslain 279 artiklan mukainen tutkinta (aseellinen kapina). Valtakunnansyyttäjänviraston mukaan FSB:n tutkintaosasto aloitti 23. kesäkuuta 2023 laillisesti ja perustellusti Prigožinia vastaan ​​Venäjän federaation rikoslain 279 artiklan mukaisen rikosoikeudenkäynnin aseellisen kapinan järjestämisestä. Hänen toimilleen aiottiin antaa asianmukainen oikeudellinen arviointi. Rikoksesta voidaan tuomita 12–20 vuoden vankeusrangaistus.

Prigožin ilmoitti kirjoittaneensa 23. kesäkuuta iltapäivällä tutkintakomitealle lausunnon Sergei Šoigua ja Valeri Gerasimovia vastaan, koska he olivat vastuussa ”Venäjän kansan kansanmurhasta”. Jevgeni Prigožin syytti illalla 23. kesäkuuta 2023 Venäjän puolustusministeriötä Wagner-ryhmän palkkasoturien tappamisesta, kutsui Venäjän federaation puolustusministeriä Sergei Šoigua ”oletukseksi” ja sanoi: ”Meitä on 25 000 ja aiomme selvittää, miksi maassa on meneillään kaaos” luonnehtien tapahtumaa eufemismilla ”oikeusmarssi”. Prigožinin mukaan hänen sotilaitaan vastaan hyökättiin takaapäin.

Vastauksena tähän Prigožinia vastaan käynnistettiin rikosasia ​​Venäjällä aseellisen kapinan vaatimisesta. Kenraalit Sergei Surovikin ja Vladimir Aleksejev vetosivat Wagner-ryhmän taistelijoihin ja kehottivat heitä ”pysähtymään”. Aiemmin Prigožin puhui myönteisesti Surovikinista.

Dmitri Peskov totesi, että ”Kreml on tietoinen Prigožiniin liittyvästä tilanteesta” ja että ”kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin ryhdytään”.

Televisiokanava Rossija 24 keskeytti lähetyksen lukeakseen puolustusministeriön kommentin, jonka mukaan Wagnerin perustajan Prigožinin sanat ”eivät vastaa todellisuutta”.

Moskovassa tehostettiin turvatoimia. Hälytyksen johdosta OMON:in ja SOBR:n yksiköt olivat valmiustilassa. Yöllä Moskovassa ja Rostovissa nähtiin sotilasvarusteilla ja konepistooleilla aseistautuneita sotilaita. Jotkut Donin Rostovin keskustan kaduista oli suljettu. 161.ru-verkkosivusto raportoi silminnäkijöihin viitaten, että armeija alkoi sulkea kaupungin sisääntuloteitä. Ainakin pohjoinen ja läntinen sisääntulotie suljettiin.

 24. kesäkuuta 
Noin klo 10.00 Vladimir Putin kutsui valtion televisiokanavilla pitämässään puheessa kapinaa ”petokseksi” ja ”selkäänpuukotukseksi”. Hän vertasi tilannetta lokakuun vallankumoukseen ja lupasi, että kaikki, jotka olivat lähteneet kapinan tielle, "saavat väistämättä rangaistuksen". Wagner-ryhmän taistelevia palkkasotureita Putin kutsui sankareiksi, "kapinan järjestäjät pettivät heidän nimensä ja kunniansa". Putin ei maininnut Jevgeni Prigožinia nimeltä. 

The Moscow Times uutisoi Flightradar -lentokoneseurantaan pohjautuen, että Putinin Iljušin Il-96-300PU -komentolentokone lähti iltapäivällä kello 14.16 Moskovan aikaa Moskovasta luoteeseen kohti Pietaria. Kreml kiisti myöhemmin Putinin olleen tällä lennolla.

Illalla Prigožin ilmoitti Wagner joukkojen vetäytyvän takaisin asemiinsa. Osana antautumissopimusta Prigožin siirtyi Valko-Venäjälle.

Myöhemmin tapahtunutta
Prigožin kuoli 23. elokuuta 2023, kun häntä kuljettanut yksityislentokone syöksyi maahan Tverin alueella matkalla Moskovasta Pietariin. Myös Wagner-ryhmän toinen perustaja Dmitri Utkin kuoli onnettomuudessa. Ennen kuolemaansa Prigožin nähtiin videolla Afrikassa. Hän julisti videolla Wagnerin olevan mukana "vapauttamassa" Afrikkaa. Videota ei ole voitu vahvistaa aidoksi. 

Julkisuudessa on spekuloitu, että Putin olisi surmauttanut Prigožinin kostona kapinasta ja että lentokone olisi ammuttu alas ilmatorjuntaohjuksella. Tarkempien tietojen puuttuessa on myös väitetty, että kone olisi räjähtänyt sabotaasin seurauksena tai että Prigožin olisi lavastanut kuolemansa.Sari Taussi: Tämän tiedämme nyt Wagner-johtaja Prigožinin hengen vieneestä lento-onnettomuudesta Yle 24.8.2023. Viitattu 24.8.2023.Erkka Mikkonen: Tässä kolme teoriaa, mitä Putinia vastaan kapinoineen Prigožinin lentokoneelle tapahtui Yle 24.8.2023. Viitattu 24.8.2023.

 Katso myös 
 Kornilovin kapina
 Storoževoin kapina
 Neuvostoliiton vallankaappausyritys 1991
 Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993

 Lähteet 

Luokka:Kapinat Venäjällä
Luokka:Taistelut Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan
Luokka:Vuoden 2023 mielenosoitukset ja levottomuudet
Kapina