Suur-Permi

Suur-Permi () tai vain Perm oli keskiaikainen ruhtinaskunta pohjoisessa Euroopassa, nykyisen Venäjän alueella, jonka pääkaupunki oli Tšerdyn. Suur-Permi oli Novgorodin vasallivaltio 1300-luvulle asti, ja Tapani Permiläinen kristillisti alueen vuonna 1383 ja Perm joutui Moskovan vaikutusvallan alle. Suur-Permi oli liitetty Moskovaan vuonna 1505.

Suur-Permissä yleisesti puhutut kielet olivat komi ja muinaisitäslaavi. Sanalla Perm on tuntematon alkuperä, ja uskotaan, että se saattaa juontua joko komilaisesta sanasta parma, joka tarkoittaa metsäistä ylänköä tai sanasta Perm, joka tarkoitti kauppatoria.

Suur-Permi oli toinen permiläisistä ruhtinaskunnista: Suur-Permi sijaitsi Kama-joella, Pikku-Permi eli Vanha-Permi puolestaan Vytšegda-joella. Suur-Permi oli vaikuttava ruhtinaskunta ja nautti autonomiasta sekä Novgorodin että Moskovan alla. Suur-Permi oli konfliktissa Kazanin kaanikunnan kanssa silloin tällöin, ja kazanilaiset valtasivatkin osia Suur-Permistä.

 Talous ja politiikka 
Suur-Permi oli tunnettu kauppamahti Volga-joella, ja alueen pääkaupunki Tšerdyn oli tunnettu kauppapaikka Itä-Eurooppassa. Sen toinen merkittävä kaupunki oli Solikamsk. Solikamskissa oli suolatuotantolaitos. Stroganov-suku oli voimakas suku Suur-Permissä, ja he omistivat suuria osia siitä.

 Lähteet 

Luokka:Venäjän entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Luokka:Permin aluepiiri
Luokka:Keskiaika
Luokka:Komit