Vienanmeren valuma-alue

Vienanmeren valuma-alue on Vienanmeren ympärillä oleva valuma-alue, joka sisältää Vienanmeren lisäksi niiden virtavesien valuma-alueet, jotka laskevat Vienanmereen. Valuma-alueen pinta-ala on 715 000 neliökilometriä (km²), josta Vienanmeren osuus on 90 000 km². Vienanmeri on Barentsinmeren lahti ja vesialueiden raja on sovittu kulkevan Kaninin niemimaan () kärjen ja Kuolan niemimaan Svjatoi Nos -niemen () välistä linjaa pitkin.

 Maantietoa 
 Valtio- ja hallintosuhteet 
Vienanmeri kuuluu kokonaan Venäjälle ja Vienanmeren valuma-alue sijaitsee pääosin Venäjän luoteisosissa Karjalan tasavallassa, Murmanskin alueella, Arkangelin alueella ja Nenetsiassa. Lännessä muutamat latva-alueet ulottuvat Suomen Lappiin ja Kainuuseen.

 Vienanmeren jako vesialueittain 
Vienanmeri on Barentsinmeren lähes sulkeutunut lahti. Se kapenee Kuolan niemimaan ja Kaninin niemimaan välissä Vorongan merialueessa salmeksi, jotka kutsutaan Vienankurkuksi. Kurkku aukeaa etelässä laajaksi Vienanmeren ulapaksi, jolla on laajoja lahtimaisia merialueita. Länteen työntyy Kantalahti, etelässä suuri Äänislahti, itärannikolla sijaitsevat Vienanlahti ja Mezeninlahti.

 Vesistösuhteet 
 Tulouomat ja kanavat 
Vienanmeren vuosittainen kokonaisvirtaama on noin 215 kuutiokilometriä (km³), joka muodostuu sadannasta Vienanmereen ja jokien ja ojien valuma-alueilta tulevasta vedestä. Laskennallisesti kolme neljäsosaa ulosvirtaamasta tulee Vienanmereen kolmen suurimman joen virtaamista: Vienanjoki 171 km³, Mezen 38,5 km³ ja Äänisjoki 27 km³. Lisäksi ovat Kemijoki 12,5 km³ ja Uikujoki 11,5 km³ sekä kaikki loput virtavedet, joiden osuus on 9 % kokonaisvirtaamasta.

Vienanmeren–Itämeren kanava on rakennettu ensin Itämereltä Laatokan kautta Ääniselle. Ääniseltä on yhteys Volgan vesistöön ja sen kautta muualle Venäjälle. Kanava Ääniseltä Vienanmerelle valmistui vasta vuonna 1933.

 Kansainvälisesti merkittävien jokien valuma-alueet 
Kahden valtion alueelle ulottuvien jokien valuma-alueita ovat Kemijoen vesistö ja Koutajoen vesistö. Kemijoen valuma-alueen pinta-ala on 27 700 km², josta latva-alueista 1 297 km² sijaitsee Suomen puolella ja noin 26 400 km² Venäjällä. Koutajoen valuma-alueen pinta-ala on 18 800 km², josta latva-alueista 4 915 km² sijaitsee Suomessa ja noin 13 900 km² Venäjällä.

 Tarkennettu luettelo valuma-alueista 
Vienanmereen laskevia jokia on paljon. Niistä on valittu taulukkoon kaikki ne, joista on tehty artikkeli, tai muuten merkittäviä tai suuria jokia. Taulukoiden tiedot ovat peräisin artikkeleista tai muista lähteistä, jotka on esitetty viimeisen taulukon alla ja kullakin rivillä on lähteet vielä eritelty tarkemmin. Pituus-sarakkeessa on valuma-alueen pääuoman pituus tai (tähdellä merkittynä) pääuoman alajuoksulta nimikkojoen pituus.
 Kuolan niemimaa 
Kuolan niemimaalta Vienanmereen laskevat vesistöt on lueteltu lännestä itään.
 Laskujoen nimi  Nimi  EtäisyysBarentsin-merestä(km) Rannikonkohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet   Nivajoki  Niva (Нива)  630  Kantalahti  * 36  164  12 830 1,1,4,4,1,1,1 Kolvitsa  Kolvitsa (Колвица)  630  Kantalahti  * 9  15  1 310 5,2,4,4,2,2,2 Umbajoki  Umba (У́мба)  520  Kantalahti  * 123  90  6 470 1,1,4,4,1,1,1 Varsugajoki  Varzuga (Ва́рзуга)  410  Kuolan etelärannikko  254  77  9 840 5,2,4,4,2,2,2 Tšavanga  Tšavanga (Чаваньга)  370  Kuolan etelärannikko  * 52  15  1 210 2,2,4,4,2,3,2 Strelna  Strelna (Стрельна)  230  Kuolan etelärannikko  213  31  2 770 2,2,4,4,1,1,1 Tšapoma  Tšapoma (Чапома)  220  Kuolan etelärannikko  113  12  1 110 2,2,4,4,2,2,2 Pjalitsa  Pjalitsa (Пялица)  180  Vienankurkku  92  12  946 2,2,4,4,2,2,2 Ponoi  Ponoi (Поно́й)  150  Kuolan itärannikko  426  170  15 500 1,1,4,4,1,2,1 Lumbovka  Lumbovka (Лумбовка)  60  Kuolan koillisrannikko  80   1 040 2,2,4,4,1,–,1 nimi  xxxx (xxxxxx)  et  rannikon kohta  pit  virtaama  va 1,1,4,4,1,1,1 -->

 Länsirannikko 
Vienanmeren länsirannikolle laskevat joet on lueteltu pohjoisesta etelään.
 Laskujoen nimi  Nimi  EtäisyysBarentsin-merestä(km) Rannikonkohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet   Koutajoki  Kovda (Ковда)  600  Kantalahti  * 233  276  26 100 1,1,4,1,1,1,1 Kierettijoki  Keret (Ке́реть)  560  Kantalahti  80  23  3 360 1,1,4,4,1,2,1 Vonkajoki  Vonga (Во́ньга)  530  Vonkalahti  106  10  2 580 1,1,4,4,1,1,1 Ponkamajoki  Pongoma (Поньгома)  530  Pongoman lahti  * 86  30  1 220 1,1,4,4,1,1,1 Kuusemajoki  Kuzema (Кузема)  540  Pongoman lahti  * 63  11  884 1,1,4,4,1,1,1 Kesäjoki  Letnjaja (Ле́тняя)  540  Grjaznajan lahti  *77   1 020 1,1,4,4,1,–,1 Kemijoki  Kem (Кемь)  550  Kemi  191  279  27 700 1,1,4,1,1,1,1 Suiunjoki  Šuja (Шуя)  550    85  8  938 1,1,4,–,1,1,1 Uikujoki  Vyg (Выг)  570  Belomorsk  314  260  27 156 1,1,4,4,1,3,1 Sumajoki  Suma (Cума)  570  Sumskajan lahti  164  20  2 020 1,1,4,4,1,2,1 Koležma  Koležma (Колежма)  570    87  6  788 1,1,4,–,2,2,2 Ruiga  Ruiga (Руйга)  580    77    761 1,1,4,–,2,–,2

 Itärannikko 
Vienanmeren itärannikolle laskevat joet on lueteltu pohjoisesta etelään.
 Laskujoen nimi  Nimi  EtäisyysBarentsin-merestä(km) Rannikonkohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet   Mezen  Mezen (Мезе́нь)  290  Mezeninlahti  966  886  78 000 1,1,4,4,1,1,1 Kuloi  Kuloi (Кулой)  290  Mezeninlahti  235  34  19 000 2,2,4,4,2,2,2 Koida  Koida (Койда)  240  Mezeninlahti  126  34  1 690 2,2,4,4,2,2,2 Megra  Merga (Мегра)  250  Vienankurkku  119   2 180 2,2,4,4,2,–,2 Zolotitsa  Zolotitsa (Золотица)  319  Vienankurkku  177  23  1 950 2,2,4,4,3,3,3 Vienanjoki  Severnaja Dvina(Се́верная Двина́)  430  Vienanlahti  744  3 530  360 000 1,1,4,4,1,1,1 Solza  Solza (Солза)  430  Vienanlahti  109  13  1 420 2,2,4,3,3,3,3 Äänisjoki  Onega (Оне́га)  610  Äänislahti  416  367  56 900 1,1,4,4,1,3,1
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 3 = luettu saksankielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Yandex Maps, Kosmosnimki, ACME tai Google Maps, 5 = vanha Itä-Karjalan kartta 

 Huomioita 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 





*