Budapestin sopimus (1994)

Budapestin muistio on kollektiivinen nimitys kolmesta kansainvälisestä sopimuksesta, joiden nojalla Kazakstan, Valko-Venäjä ja Ukraina luopuivat Neuvostoliiton maihin jättämistä ydinaseista ja saivat vastineeksi takuut maidensa suvereniteetista.

Muistio allekirjoitettiin nimensä mukaisesti Budapestissa sijaitsevassa konferenssikeskuksen Patria-salissa 5. joulukuuta 1994.

 Tausta 
Neuvostoliiton romahdettua valtiollinen infrastruktuuri, mukaan lukien aseet, jäivät lähtökohtaisesti sille valtiolle, jonka alueella ne sijaitsivat Neuvostoliiton romahdettua. Tämän seurauksena Ukrainasta tuli hetkessä maailman kolmanneksi suurin ydinasevaltio. Ukrainalla ei kuitenkaan ollut tietämystä ydinaseiden käytöstä, koska tätä pidettiin yksinomaan Moskovassa. Lisäksi Ukrainan taloudellinen tilanne oli surkea, minkä vuoksi ydinaseiden turvallinen säilöminen ja hyödyntäminen mahdollisessa sotatilassa olisi todella vaikeaa. Vuonna 1991 Verh’ovna Rada hyväksyi julkilausuman, jonka nojalla Ukrainasta pitäisi tulla ydinaseeton maa.

Valko-Venäjällä ei ollut itse ydinaseita, vaan ainoastaan niiden laukaisuun tarvittavia alustoja. Kazakstanilla oli hallussaan ydinkärkiä, mutta Neuvostoliiton romahdettua maa päätti luovuttaa ne pikimmiten Venäjälle.

 Keskeinen sisältö 
Sopimuksen mukaan Yhdysvallat, Venäjä ja Yhdistynyt kuningaskunta eivät saa käyttää tai uhata käyttää taloudellisia tai sotilaallisia keinoja Kazakstanin, Ukrainan ja Valko-Venäjän pakottamiseen tai rajojen muuttamiseen. Itsepuolustus ja muut YK:n perustamiskirjan määrittämät tapaukset ovat tämän kohdan ulkopuolella. Vastineeksi Kazakstan, Ukraina ja Valko-Venäjä luopuvat ydinaseistaan viimeistään vuoteen 1996 mennessä.

 Allekirjoittajat kunnnioittavat osapuolten riippumattomuutta ja suvereniteettia nykyisillä rajoilla (ETYK:n päätösasiakirjan periaatteiden mukaisesti).
 Allekirjoittajat  pidättytyvät uhkailusta  tai voimankäytöstä ja kunnioittavat  alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta sekä sitoutuvat siihen, että mitään heidän asevoimiaan ei koskaan käytetä allekirjoittajamaita vastaan, paitsi itsepuolustustapauksissa  Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisesti. 
 Allekirjoittajat  pidättäytyvät taloudellisesta pakotteista, joiden  tarkoituksena on alistaa Ukrainan, Valko-Venäjän tasavallan ja Kazakstanin omien etujensa alaiseksi sen suvereniteettiin sisältyvien oikeuksien käyttö ja siten turvata kaikenlaisia etuja.
 Allekirjoittajat  pyytävät välitöntä YK:n turvallisuusneuvoston toimenpiteitä avun antamiseksi mikäli  he "joutuisivat hyökkäyksen uhriksi tai hyökkäyksen uhan kohteeksi, jossa käytetään ydinaseita".
 Allekirjoittajat  sitoutuvat ettei ydinaseita käytetä ydinsulkusopimuksen sopimuspuolia vastaan, paitsi jos kyseessä on hyökkäys itseään vastaan, alueitaan tai niistä riippuvaisia alueita, heidän asevoimiaan tai liittolaisiaan vastaan, sellaisen valtion yhteyteen tai liittoutumiseen ydinasevaltion kanssa.
 Allekirjoittajat neuvottelevat keskenään, jos näistä sitoumuksista herää kysymyksiä

 Vaikutus ja reaktioita 
Ukraina katsoi, että muistio takaisi maan itsenäisyyden ja pitäisi sen taloudellisten pakotteiden ulkopuolella.

Muistion allekirjoittamisen myötä Yhdysvallat antoi rahallista ja poliittista tukensa vastikään itsenäistyneille valtioille. Ukrainan kohdalla tämä tarkoitti puolta miljardia dollaria Yhdysvalloilta.

Vaikka Kiina ja Ranska eivät ole sopimuksen virallisia osapuolia, myös ne antoivat Ukrainalle takuut maan itsenäisyyden turvaamisesta.

Vuonna 2013 Valko-Venäjä väitti, että Yhdysvaltain sille asettamat pakotteet olivat Budapestin sopimuksen vastaisia. Yhdysvallat kiisti tämän.

 Venäjän hyökkäys Ukrainaan 
Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 Budapestin muistio on kyseenalaistettu, koska Venäjän hyökkäys on yksiselitteisesti sopimuksen vastainen.

Kremliä myötäilevä propaganda on pyrkinyt aliarvioimaan Budapestin muistion merkitystä sanomalla sitä vain poliittiseksi julistukseksi.

Venäjän hyökättyä Itä-Ukrainaan vuonna 2014 Ukraina pyysi muistio-osapuolet koolle Pariisiin. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov, joka oli jo valmiiksi Pariisissa, ei kuitenkaan ilmestynyt paikalle. Venäjä katsoi tuolloin, ettei muistiota tarvitse noudattaa, koska Ukrainan Maidanin kansannousun jälkeinen hallitus oli sen mukaan laiton. Argumentti on kuitenkin ontuva, koska kansainvälisen oikeuden näkökulmasta sopimuksia allekirjoittavat valtiot eivätkä niiden vaihtuvat hallitukset.

 Lähteet 

Luokka:Ukrainan historia
Luokka:Kazakstanin historia
Luokka:Valko-Venäjän historia
Luokka:1900-luvun kansainväliset sopimukset
Luokka:1994