Ukrainan kansainvälinen legioona

Ukrainan kansainvälinen legioona, virallisesti Ukrainan aluepuolustusjoukkojen kansainvälinen legioona (), on Ukrainan asevoimien alainen muukalaislegioona, joka koostuu ulkomaalaisista vapaaehtoisista, jotka ovat ilmoittautuneet taistelemaan Venäjää vastaan sen hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022. Suuri osa Ukrainan puolen vierastaistelijoista on sijoittunut kansainväliseen legioonaan. Tuhannet ulkomaalaiset hakivat taistelemaan Ukrainan puolesta Venäjän suurhyökkäyksen jälkeisinä kuukausina, ja useimmat heistä listautuivat Kansainväliseen legioonaan. 

 Historia 
Ukrainassa on vuodesta 2014 ollut ulkomaalaisia vierastaistelijoita, jotka ovat taistelleet Venäjän tukemia separatisteja vastaan. Lokakuussa 2014 Verh’ovna Rada hyväksyi lakimuutoksen, jonka nojalla ulkomaalaiset saivat liittyä Ukrainan asevoimiin.

Kansainvälinen legioona perustettiin 27. helmikuuta 2022. Asiasta tiedotti Ukrainan ulkoministeri, Dmytro Kuleba omalla Twitter-tilillään.

Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi antoi 1. maaliskuuta 2022 määräyksen, jonka mukaan kaikilta legioonaan liittyviltä poistettiin kaikki viisumirajoitukset, paitsi jos nämä olivat Ukrainaan hyökänneiden maiden kansalaisia.

 Koko ja organisaatio 
Maaliskuun 2022 alussa Zelenskyi sanoi, että kansainvälisen legioonian riveissä palvelee 16 000 henkilöä.

Legioonaan voivat liittyä kaikki sellaiset henkilöt, jotka täyttävät tietyt Ukrainan lain asettamat ehdot. Taistelukokemus tai muu hyödyllinen osaaminen lasketaan eduksi. Pakolliset vaatimukset ovat seuraavat:

 iältään 18–60-vuotias
 ei rikosrekisteriä tai kroonisia sairauksia
 fyysisesti kelvollinen palvelukseen
 kykenee oleskelemaan Ukrainassa laillisesti.

 Legioonaan kuuluvia yksikköjä 
TunnusNimiLisätietoaLähde63x63pxKanadalaisprikaatikoostuu kanadanukrainalaisista ja kanadalaisista60x60pxVapaan Venäjän legioonakoostuu pääsääntöisesti entisistä Venäjän sotilaista50x50pxDžohar Dudajevin pataljoonakoostuu pääosin ensimmäisen ja toisen Tšetšenian sotien veteraaneista, jotka taistelivat Itškerian tšetšeenitasavallan puolella64x64pxPahonja-rykmenttikoostuu pääsääntöisesti valkovenäläisistä; perustettiin maanpaossa olevan oppositiojohtajan, Svjatlana Tsih’anouskajan, määräyksellä.59x59pxErillinen erikoistehtävien pataljoonakoostuu pääsääntöisesti tšetšeeneistä58x58pxNormandialaisprikaatikoostuu pääsääntöisesti kanadalaisista sotilaista65x65pxKarjalan kansallinen pataljoonakoostuu pääsääntöisesti Venäjän karjalaisista nationalisteista 58x58pxImaami Šamilin pataljoonakoostuu pääsääntöisesti dagestanilaisista75x75pxBaškort-kompania koostuu pääsääntöisesti baškiireista50x50pxGetican romanialainen taistelijaryhmäkoostuu pääsääntöisesti romanialaisista ja moldovalaisista59x59pxHamzat Gelajevin pataljoona koostuu pääsääntöisesti tšetšeeneistä

 Tunnettuja kansainväliseen legioonaan pestautuneita 
 Irakli Okruašvili (Georgian entinen puolustusministeri)
 Juris Jurašs (latvialainen Saeiman edustaja)
 Sandra Andersen Eira (Norjan saamelaiskäräjien poliitikko)
 Tseng Sheng-guang (ensimmäinen tunnettu itäaasialainen, taiwanilainen, vapaaehtoinen, joka kuoli rintamalla)
 Rhee Ken (eteläkorealainen tubettaja ja entinen merivoimien erikoisjoukkojen upseeri)
 José David Chaparro (entinen asiainhoitaja Venezuelan Moskovan-suurlähetystössä)
 Conor R. Kennedy (Robert F. Kennedyn pojanpoika)
 Caroline Nordengrip (ruotsalainen entinen valtiopäivien edustaja)

 Kansainvälinen suhtautuminen 
Legioonaan liittyvien henkilöiden kotimaissa on erilaisia näkemyksiä siitä, onko legioonaan liittyminen on laillista vai ei. Yhdysvalloissa laki ei erikseen kiellä kansalaisia liittymästä toisen valtion armeijaan, eikä sellaisessa palveleminen ole peruste kansalaisuuden menettämiselle. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on vuodesta 1870 lähtien ollut kiellettyä sotia sellaista maata vastaan, joka ei ole sotatilassa maata vastaan. Tätä lakia ei ole sovellettu nykyaikana sillä sodat virallisella sodanjulistuksella ovat nykyään harvinaisia eikä sellaisia ole annettu Ukrainan sodassakaan.  Kanadan puolustusministeri, Anita Anand, sanoi, että legioonaan liittyminen on jokaisen yksilöllinen valinta.

 Suomalaiset legioonassa 
Suomen puolustusvoimat ei suosittele suomalaisia liittymään legioonaan. Suomen laki ei kiellä vierastaistelijaksi lähtemistä, mutta tällainen henkilö voidaan asettaa Suomessa syytteeseen, mikäli tämä osallistuu terrorismin tai sotarikoksien suorittamiseen.

Kaiken kaikkiaan ensimmäisiä legioonaan liittyneitä oli suomalainen reservinupseeri Ralf Sirén, joka liitty legioonaan 1. maaliskuuta 2022. Joulukuussa 2022 legioonassa arvioitiin olevan 30 suomalaista. Helmikuussa 2024 arvioittiin, että Suomesta taisteluihin on osallistunut sodan aikana noin sata vapaaehtoista. Ensimmäinen legioonassa taistellut suomalainen vapaaehtoinen, Kasper Alhoniemi, kaatui kesäkuussa 2023. Kaatuessaan hän ei kuitenkaan ollut enää legioonassa vaan toimi Ukrainan sotilastiedustelu GRU:n alaisissa erikoisjoukoissa. Kolmas suomalainen kaatui helmikuussa 2024. Mies oli 21-vuotias ja kotoisin Itä-Suomesta. Hän matkusti Ukrainaan pari päivää varusmiespalveluksensa päättymisen jälkeen. Hän haavoittui kuolettavasti lennokki-iskussa Bahmutin lähistöllä. Taistelijanimeä Samson käyttänyt mies palveli kansainvälisen legioonan Bravo-komppaniassa, jossa on muitakin suomalaisia. Joulukuussa 2024 mediatietojen mukaan kaatuneita suomalaisia oli yhteensä kuusi, mutta ulkoministeriön mukaan kaatuneita tai kadonneita voi olla yhteensä noin kymmenen. Kuudes kaatunut suomalainen, taistelijanimeltään Sipa, oli toiminut lääkintämiehenä legioonassa. Kaikkien kaatuneiden tai kadonneiden suomalaisten yksikkö ei ole yleisesti tiedossa. Lisäksi sodassa on haavoittunut eri tasoisesti tuntematon määrä suomalaisia.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 MOT: Taistelijan kotiinpaluu, Yle Areena, televisio-ohjelma suomalaisista vapaaehtoisista

Luokka:Ukraina-myönteiset vapaaehtoiset sotilasyksiköt Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan