Nils August Paldani

Nils Petter Elias August "Kola" Paldani (21. huhtikuuta 1842 Kivennapa – 8. kesäkuuta 1924 Joensuu) oli suomalainen kanavakasööri, tenorilaulaja ja kuoronjohtaja. Nuoruudessaan hän oli tunnettu tenorilaulaja, ja hän oli säveltäjä Fredrik Paciuksen luottolaulaja.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899N. A. Paldani, Helsingin Sanomat, 9.6.1924, nro 158, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotDödsfall, Hufvudstadsbladet, 12.6.1924, nro 160, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Paldanin vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Nils Johan Paldani (1801–1867) ja Emilia Lovisa Kruskopf (k. 1850). Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lukiosta 1862.Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Nils Johan Paldani. Verkkojulkaisu 2005. Luettu 10.4.2023.

Paldani toimi jo Porvoon lukiossa ollessaan laulunjohtajana. Huhtikuussa 1861 hän esiintyi laulajatoveriensa kanssa Uudenmaan pataljoonan Porvoossa Suomen sodan veteraaneille pitämässä juhlassa. Koska hän oli mennyt juhlaan ilman koulunsa lupaa, hänet ja neljä muuta lukiolaista erotettiin koulusta kuuden kuukauden ajaksi.Pakinaa, Karjalainen, 24.1.1939, nro 9, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Paldani esiintyi 1860-luvulla tenorina Fredrik Paciuksen järjestämissä oratoriokonserteissa. Hän teki näissä konserteissa esiintyessään tunnetuiksi ja suosituiksi useita suomalaisia kansansävelmiä. Paldani perusti vuonna 1869 kolmannen 12-jäsenisen Tolvan-kuoron, joka keräsi sitten konserteillaan rahaa ylioppilastaloa varten. Hän toimi tämän kuoron johtajana ja johti myös muutamia vuosia Akateemista laulukuntaa.

Paldani meni 1870-luvulla tie- ja vesirakennushallituksen palvelukseen, ja hänestä tuli kanavankaitsija 1877. Hän oli kasöörinä kanavanrakennuksilla Savossa ja Karjalassa, ja vuonna 1879 hänestä tuli Pielisen kanavan kanavakasööri asuinpaikkanaan Joensuu. Tätä tointa Paldani hoiti kuolemaansa saakka. Paldani seurasi edelleen Helsingin musiikkielämää, ja hän osallistui vielä 1882 Muntra Musikanter -kuoron Moskovan matkaan.

Nuorempana Paldani harrasti metsästystä, ja hän osallistui useisiin karhunkaatomatkoihin tunnetun metsästäjän kanavainsinööri Berndt Höökin kanssa. Vanhempana hän harrasti kananhoitoa ja teki sitä tunnetuksi Pohjois-Karjalassa.

Paldanin veljiä olivat maanmittausauskultantti Oskar Paldani (1830–1869), filosofian maisteri Bernhard Paldani (1831–1858) ja Emil Theodor Fredrik Magnus Paldani (1844–1873). Hänen velipuoliaan olivat Inkeroisten puuhiomon ja kartonkitehtaan isännöitsijä Erland Paldani (1855–1927) ja senaattori Edvard Paldani (1858–1917).

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset tenorit
Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat
Luokka:Vuonna 1842 syntyneet
Luokka:Vuonna 1924 kuolleet