Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys

Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys on Suomen rikoslain 4 luvun 3 pykälässäSuomen rikoslaki 4 luku 3 §  Finlex määritelty tilanne, jossa henkilö erehtyy niiden seikkojen läsnäolosta, joiden asianmukainen soveltaminen vapauttaisi hänet vastuusta. Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys poistaa teon tahallisuuden, muttei vapauta mahdollisesta tuottamuksellisesta vastuusta.Hallituksen esitys Eduskunnalle rikosoikeuden yleisiä oppeja koskevan lainsäädännön uudistamiseksi HE 44/2002 vp s. 108–111 Oikeudellisesti tilannetta voidaan pitää kieltoerehdyksen ja tunnusmerkistöerehdyksen sekamuotona. Se voi toimia tilanteesta riippuen joko rikoksen oikeuttamis- tai anteeksiantoperusteena. s. 304–307 Säännös on kansainvälisesti tarkastellen harvinainen, eikä sille ole esimerkiksi muiden Pohjoismaiden lainsäädännöissä suoraa vastinetta. 

Rikoslain 4 luvun 3 pykälän mukaan:

Tässä mainitut 4, 5 ja 6 pykälä koskevat hätävarjelua, pakkotilaa ja voimakeinojen käyttöä, jotka kaikki ovat itsessään oikeuttamisperusteita.

Vastuuvapausperusteen soveltaminen edellyttää, että tekijä erehtyy tosiseikoista ja että tekijän käsitys tekotilanteesta on perusteltu. Tilanne, jossa tekijä erehtyy lain sisällöstä (esimerkiksi kuvittelee, että jokin vastuusta vapauttava seikka on olemassa) se ei tule kysymykseen. Erehdys lain sisällöstä kuuluu kieltoerehdyksen piiriin. Erehdyksen täytyy myös olla perusteltu.

Säädös tulee sovellettavaksi jos tekijä luulee toimivansa tilanteessa, jossa kyse olisi:
 hätävarjelusta
 pakkotilasta tai
 voimakeinojen käytöstä.
Kyse on siis luulotellusta eli putatiivisesta hätävarjelusta, pakkotilasta tai voimakeinojen käytöstä.

Esimerkki: 
Henkilöä uhataan aseella ja hän turvautuu rikoslain 3 luvun 4 pykälän mukaiseen hätävarjeluoikeuteen. Paljastuu, että uhkaajalla olikin leikkiase eikä vaaraa todellisuudessa ollut. Hätävarjelu ei siis ollutkaan oikeutettua. Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskevan erehdyksen vuoksi hätävarjeluksi ajatellun teon seurauksia (esim. ruumiinvamma) ei katsota tahallaan aiheutetuiksi. Tuottamuksellislta seurauksilta, kuten vahingonkorvauksilta, se ei kuitenkaan vapauta.

Esimerkki:
 Henkilö on eksynyt metsässä kireässä pakkassäässä. Välttääkseen paleltumisen hän murtautuu yhteen löytämistään kesämökeistä. Paljastuu, että naapurimökissä olikin asukas paikalla, joten apua olisi ollut saatavilla, eivätkä pakkotilan edellytykset siksi täyttyneetkään. Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskevan erehdyksen vuoksi murtautumista ei kuitenkaan pidetä tahallisena.

 Katso myös 
 tunnusmerkistöerehdys
 kieltoerehdys

 Lähteet 

Luokka:Rikosoikeus