Mikael II (Kiova)

Mikael II Vsevolodovitš (1179 – 20. syyskuuta 1246) oli Kiovan Rusin ruhtinas vuosina 1236–1239 ja 1241–1243, Perejaslavlin ruhtinas vuonna 1206, Novgorod-Severskin ruhtinas vuosina 1219–1226, Tšernigovin ruhtinas vuosina 1223–1235 ja 1242–1246, Novgorodin ruhtinas vuosina 1225–1226 ja 1229–1230 sekä Galitsian ruhtinas vuosina 1235–1236.

Hän on myös Venäjän ortodoksisen kirkon pyhä eli pyhimys.

 Suku 
Hän oli ruhtinas Vsevolod IV:n (k. 1212) ja Puolan prinsessa Marian (Anastasia) vanhin lapsi. Hänen isänisänsä oli Kiovan ruhtinas Svjatoslav III ja isänäitinsä Polotskin prinsessa Maria Vasilkovna; hänen äidinisänsä oli Vähä-Puolan herttua Kasimir II ja äidinäitinsä böömiläinen prinsessa Helena Znojemská. Hänellä oli kaksi nuorempaa sisarta Agafia Vsevolodovna (k. 1238), joka avioitui Vladimirin ruhtinas Juri Vsevolodovitšin kanssa ja Vera Vsevolodovna.

 Ruhtinas 
Isänsä kuoltua vuonna 1223 hän peri Tšernihivin ruhtinaskunnan ja alkoi määrätietoisesti laajentaa alueitaan. 

Hänet valittiin vuonna 1225 Novgorodin johtoon. Hän jatkoi kohti Galitsiaa ja Kiovaa, mistä hän soti ruhtinas Daniel Romanovitšia vastaan. Izjaslav IV Vladimirovitšin avulla hän sai Kiovan valtaansa vuonna 1236, mutta joutui pian pakenemaan Unkariin ja Puolaan kun mongolit valloittivat Tšernihivin. Hän palasi Kiovan Rusiin vuonna 1242/1245. Mongolien johtaja Batu-kaani teloitutti hänet ja pajari Fjodorin.
pienoiskuva|Pyhä ruhtinas Mikaelin ikoni 1688

 Pyhimys 
Joidenkin lähteiden mukaan teloitus johtui tottelemattomuudesta, toisten mukaan siitä, ettei Mikael suostunut noudattamaan pakanallisia puhdistusseremonioita kävelemällä tulen lävitse ja kumartamalla Tšingis-kaanin patsasta. 

Hänet haudattiin Tšernigoviin, vuonna 1774 jäännökset siirrettiin Arkkienkelin katedraaliin Moskovan Kremliin. Venäjän ortodoksinen kirkko kanonisoi hänet uskollisena ruhtinaana ja marttyyrinä. Jälkimmäisen selityksen johdosta hänet on julistettu pyhimykseksi. Hänen muistopäivänsä on 20. syyskuuta.

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Mikael avioitui vuonna 1210/1211 Jelena Romanovnan (tai Maria Romanovna, k. 1243) kanssa, joka oli Halytšin ruhtinas Roman Mstislavitšin ja Kiovan ruhtinatar Predslava Rurikovnan tytär. Hänen äidinisänsä oli Kiovan ruhtinas Rurik Rostislavitš ja äidinäitinsä Turovin ruhtinatar Anna.

Heille syntyivät lapset:

 Feodula Mihailovna (1212–1250), ryhtyi nunnaksi ja otti nimen Eufrosinia, Pyhittäjä Jefrosinia Suzdalilainen kanonisoitiin 1698
 Rostislav III Mihailovitš (n. 1225–1262), Macsón herttua, avioitui 1243 prinsessa Annan, Unkarin kuningas Béla IV:n ja bysanttilaisen prinsessa Maria Laskariksen tyttären kanssa
 Maria Mihailovna (? – 7. tai 9. joulukuuta 1271), avioitui Rostovin ruhtinas Vasilko Konstantinovitšin kanssa
 Roman Mihailovitš (n. 1218 – 1288/1305 jälkeen), Tšernigovin ja Brjanskin ruhtinas
 Mstislav Mihailovitš (1220–1280), Karatšovin ja Zvenigorodin ruhtinas 
 Simjon Mihailovitš, Gluhovin ja Novosilin ruhtinas
 Juri Mihailovitš, Torusan ja Brjanskin ruhtinas

 Viitteet 

Luokka:Kiovan ruhtinaat
Luokka:Vuonna 1246 kuolleet
Luokka:Pyhimykset
Luokka:1170-luvulla syntyneet
Luokka:Venäläiset pyhät