Veikko Norontaus

Veikko Johannes Norontaus (9. maaliskuuta 1930 Viipurin mlk – 31. elokuuta 2025 Pieksämäki)Kuolinilmoitus. Keskisuomalainen 14.9.2025, s. 34. oli suomalainen säveltäjä, kanttori, urkuri, kuoronjohtaja ja kapellimestari.Arkistoluettelo 619: Veikko Norontaus Doria, viitattu 15.1.2023Otavan Musiikkitieto A–Ö, toim. Keijo Virtamo, uudistetun laitoksen 1. painos. Helsinki: Otava 1997 Veikko Johannes Norontaus Biographical Dictionary of the Organ, viitattu 15.1.2023

Norontauksen alkuperäinen sukunimi oli Nyman, mutta hänen lähisukunsa otti vuonna 1936 käyttöön suomenkielisen sukunimen Norontaus.Jaana Virtanen, Veikko Norontaus saa konsertin syntymäpäivänsä kunniaksi Savon Sanomat 10.3.2016, viitattu 15.1.2023 Hän opiskeli 1940-luvulla pianonsoittoa, säveltapailua ja sävellystä setänsä, pianisti-urkuri Armas Nymanin johdolla. Sedän valvonnassa sai alkunsa myös Norontauksen ensimmäinen sävellys, Kesäisellä Keiteleellä -valssi, josta setä teki sovituksen. Norontaus opiskeli kanttori-urkuriksi Helsingissä opettajinaan muiden muassa Armas Maasalo ja Harald Andersén. Hän valmistui vuonna 1951. Aluksi hän työllistyi kanttorina Pyhäselän seurakunnassa. Vuodesta 1957 1990-luvulle saakka hän työskenteli kanttorina Pieksämäen maaseurakunnassa.Norontaus, Veikko (1930–)  Edition Tilli, viitattu 15.1.2023 Lisäksi Norontaus opetti pianonsoittoa ja laulua. Vuonna 1974 hän sai Onni Kelolta orkestroinnin opetusta Jyväskylässä.

Norontaus saavutti menestystä valtakunnallisissa kuoro- ja puhallinmusiikkikilpailuissa. Hänen tuotantoonsa kuului vuoteen 2016 mennessä lähes kolmesataa sävellystä. Hän sai director cantuksen ja director musiceksen arvonimet. Norontauksen pojista Ari Norontauksesta (s. 1955) tuli musiikin lehtori ja Eero Norontauksesta (s. 1953) orkesterimuusikko.

 Musiikki 
Norontaus sävelsi vuonna 1975 Niilo Nissisen librettoon kaksinäytöksisen oopperan Kaarina Pekantytär, joka kantaesitettiin Mikkelissä vuonna 1980. Vuonna 1988 hän sävelsi oopperan Uudet veisuut. Libretto on Martti Peltomäen käsialaa, ja teos kantaesitettiin Siionin virsien 200-vuotisjuhlan kunniaksi Jalasjärvellä vuonna 1990.

Norontauksen muuhun tuotantoon kuuluu muun muassa kaksi sinfoniaa, kantaatteja, yksinlauluja, liturgista musiikkia, urkusävellyksiä ja viihdemusiikkia. Hän on tehnyt lisäksi puhallinmusiikkia ja runsaasti sovituksia. Vuonna 2000 Norontaus luovutti Helsingin yliopiston kirjastolle aineiston, joka sisälsi muun muassa oopperan Kaarina Pekantytär ja sinfoniat. Norontauksen 85-vuotisjuhlan kunniaksi järjestetyssä konsertissa 13. maaliskuuta 2016 kantaesitettiin hänen säveltämänsä Sarja pianolle ja orkesterille (2007–2013). Samassa konsertissa esitettiin säveltäjän laulusarja Sydänpäivän lauluja, jossa orkesterin kanssa esiintyivät sopraano Johanna Rusanen-Kartano ja pianisti Pami Karvonen.

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset säveltäjät
Luokka:Suomalaiset oopperasäveltäjät
Luokka:Suomalaiset kanttorit
Luokka:Suomalaiset urkurit
Luokka:Vuonna 1930 syntyneet
Luokka:Vuonna 2025 kuolleet