Paavo Riihimäki

Paavo Antero Riihimäki (ent. Ahlqvist, 22. lokakuuta 1903 Tampere – 9. huhtikuuta 1958 HelsinkiKuolinilmoitus, Helsingin Sanomat 12.4.1958 s. 2.) oli helsinkiläinen arkkitehti.

Riihimäki kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseossa 1923 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1930. Lisäoppia hän hankki tekemillään opintomatkoilla Ruotsiin 1930, 1940, 1947, 1953, Saksaan 1931, 1941, Ranskaan 1931 ja Tanskaan 1948.

Työuransa Riihimäki aloitti jo opiskeluaikana mittaamalla kesäisin kansanrakennuksia Hauholla ja Jyväskylän seudulla Kansallismuseon toimeksiannosta vuosina 1925 ja 1926. Hän työskenteli myös Tampereen teknillisen opiston huoneenrakennusopin, taidehistorian ja piirustuksen opettajana 1928–1929. Arkkitehdiksi valmistuttuaan Riihimäki työskenteli pitkään SOK:n palveluksessa. Hän oli SOK:n rakennusosastolla suunnittelijana 1930–1939, väliaikaisena osastopäällikkönä 1939–1945 sekä osastopäällikkönä 1945–1949. SOK:n palveluksesta erottuaan Riihimäki toimi aluksi yksityisenä arkkitehtina vuodet 1949–1952 ja vuodesta 1952 lähtien Muinaistieteellisen toimikunnan arkkitehtina. Sivutoimenaan hän työskenteli vuodesta 1954 lähtien kirkkohallituksen rakennusasiantuntijana ja esittelijänä.

Yksityisenä ammatinharjoittajana Riihimäki suunnitteli useita teollisuuslaitoksia ja asuintaloja sekä vanhojen kirkkojen entisöintejä. Hän kirjoitti myös artikkeleita ammatti- ja päivälehtiin.

Paavo Riihimäen sisarenpoika oli arkkitehti Erkko Virkkunen.

Suunnittelutöitä
Ruokolahden Osuuskaupan päämyymälä Imatran Vuoksenniskalla
Paimion Kauppaosuuskunnan päämyymälän
SOK:n konttori- ja varastotalo Tulliaukion laidassa, Tampere 1936
SOK:n Kokkolan konttorin toimitalo, Kokkola 1936
Oy Nisu Ab:n mylly, Rauhankatu 4, Turku 1937
Tornion taistelun muistomerkki, Tornio 1938
Vaajakosken naulatehdas 1938
Kuopion Osuusliikkeen liike- ja asuintalo Maaherrankadun ja Minna Canthinkadun kulmassa, Kuopio 1939
Suurimmalta osaltaan maanpinnan alapuolelle rakennettu Peruna- ja juurikasvarasto Oy:n uudisrakennus Helsingin Herttoniemessä 1942. Rakennuksen pituus oli noin 100 m, leveys 60 m ja tilavuus yli 30 000 m3. Piirtäjäavustajana toimi arkkitehti Taimi Harikko.
Sammatin kirkon entistämistyön suunnittelu ja johtaminen
Karkkilan kirkon entistämistyön suunnittelu ja johtaminen
Närpiön kirkon entistämistyön suunnittelu ja johtaminen
Lohjan Pyhän Laurin kirkon entistämissuunnitelman aloitus, 1950-luku
Savukosken kirkko, Savukoski 1956
Messukylän vanhan kirkon korjaus- ja entisöintityön suunnittelu 1956
Posion kirkon kellotapuli, 1957
Helsingin Diakonissalaitoksen kirkon sisäosien uudistustyöt 1957
Osallistui 1958 palaneen Leivonmäen kirkon seuraajan luonnosten tekoon, mutta kuoli kesken suunnittelun. Arkkitehti Erkko Virkkunen suunnitteli uuden kirkon valmiiksi.

Lähteet

Luokka:Suomalaiset arkkitehdit
Luokka:Vuonna 1903 syntyneet
Luokka:Vuonna 1958 kuolleet