Tapani Rantala

Jaakko Tapani Rantala (7. toukokuuta 1934 Ylitornio – 14. joulukuuta 2022 RovaniemiKuolinilmoitus. Lapin Kansa 14.1.2023, s. 22.) oli suomalainen taidemaalari. Ylitornion Pessalompolossa syntyneen Rantalan ensimmäinen yksityisnäyttely järjestettiin vuonna 1966 Rovaniemellä. 

Rantala valmistui opettajaksi Rauman seminaarista 1961 ja opiskeli taidemaalausta Repin-instituutissa Leningradissa 1973–1975.  

Rantala aloitti taidemaalarin uransa abstraktin informalistisilla ja kantaaottavilla teoksilla 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Parhaiten hänet tunnetaan Pohjois-Suomessa Lapin luontoa ja ihmisiä kuvaavista realistisista (1970-luvulta 1990-luvulle) ja realismia fantasiaan yhdistävistä (1990-luvulta 2020-luvulle) öljy- ja vesiväriteoksista sekä tilaustyönä tehdyistä muotokuvista ja suurikokoisista maalauksista yritystiloihin ja julkisiin tiloihin.  

 Elämä ja ura 
Rantala työskenteli lavastajana ja näyttelijänä Rauman kaupunginteatterissa 1950- ja 1960-luvulla. Hän muutti Tampereelle ensimmäisen aviovaimonsa, Tampereen työväenteatteriin kiinnitetyn Salme Laaksosen kanssa. Tampereella Rantala osallistui mm. Tampereen taiteilijaseuran 31. vuosinäyttelyyn 1962.  

Rantala toimi taidemaalarina Helsingissä 1960- ja 1970-luvulla. Kantaaottavia teoksia oli esillä Helsingin Kulttuuritalolla. Realistisia muotokuva- ja maisemamaalauksia esiteltiin Galleria Strindbergillä 1975.  

1980-luvulta alkaen Rantala asui ja työskenteli pysyvästi Lapissa muotokuvien ja suurikokoisten tilausteosten tekijänä.  

Rantala maalasi uransa aikana yli 250 muotokuvaa, joista merkittävä osa tehtiin yrityselämän, julkisen sektorin ja yksityishenkilöitten tilauksista. Työskentely muotokuvamallien kanssa tapahtui Rantalan ateljeetiloissa, joista merkittävimmät olivat Taiteilijakoti Pohjansaajo Alatornion Kirkonmäellä 1980-luvulla (yhdessä taidemaalari Aulikki Nukalan kanssa) ja 1990-luvulta alkaen Ounaspuistikon ateljee Rovaniemen Lainaanrannassa. Rantalalla oli ateljee myös Oulun Valkealinnassa 2000-luvun alussa.Tapani Rantala 7.6.-9.8.2025 Kemin taidemuseo. Kaikki on ollut mahdollista – teoksia eri kausilta. Teosluettelo: Elämäkertatietoja. 

Aavasaksanvaaralla Ylitorniolla on Tapani Rantalan muistoreliefi.

 Muotokuvia 
 kirjailija Timo K. Mukka 1967–82
 Kelan johtaja Erkki Tuominen 1975
 näyttelijä Heidi Krohn 1977
 poroisäntä Jouni Jomppanen 1980
 ministeri Katri-Helena Eskelinen 1981
 olympiavoittaja Jouko Törmänen 1981
 kolttasaamelaisten luottamusmies Matti Sverloff 1981
 laulaja Mattis Hætta 1982
 Norrbottenin maaherra Ragnar Lassinantti 1982
 Kelan pääjohtaja Jaakko Pajula 1982
 sellisti Seppo Laamanen, 1984
kapellimestari Paavo Berglund, 1984
 vuorineuvos, Veitsiluoto Oy:n toimitusjohtaja Pentti O. Rautalahti 1986
 olympiavoittaja Eero Mäntyranta 1988
 teatterineuvos, näyttelijä Sylvi Salonen 1989
 laulajat Virpi ja Katja Kätkä 1990
 Oulun piispa Hannes Leinonen 1993
 muusikko Seppo Leino 1997
 laulaja Eero Magga 2003
 kirjailija Annikki Kariniemi, pastellipiirros 2003
 Rovaniemen kaupunginjohtaja Mauri Gardin 2004
 opetusneuvos Pentti Leipälä 2004
 Lapin maaherra Hannele Pokka 2008
 Rovaniemen hovioikeuden presidentti Esko Oikarinen 2013
 Tornion kaupunginjohtaja, Eläkeliiton puheenjohtaja Hannes Manninen 2016

 Suurikokoisia maalauksia julkisissa tiloissa ja yritystiloissa 
 Erotustulilla 1981 ja Vasan merkintä 1990, n. 6 m. Hotelli Santa Clausin aula, Rovaniemi
 Kunnon paikka, 1980-luku, Siilinjärven kuntoutuskeskus, Siilinjärvi
 Savotta ja uitto 1990, 10 m. Veitsiluodon tehtaiden pääaula, Kemi (2022 alkaen Kemin taidemuseo)
 Pohjolan ikuinen kierto 1992, 11,5 m. Ylitornion kunnanviraston pääaula, Ylitornio
 Lapin lumo 2000, 5 m. Ivalon lentoaseman aula, Ivalo
 Uitto, Savotta ja Ihmisiä Lapinmaan raitilla, Uitto Pub, Rovaniemi
 Vesa-Matti Loirin muotokuva Inarin Ukonjärvellä, 2009, Ivalon lentoasema, Ivalo (2009–2013)
 Kultainen leikkaus ja sen tekijöitä, 2016, 3,3 m. Kaivosyhtiö Agnico Eaglen Suurikuusikon kaivoskonttori, Kittilä
 Tietäjien aika 2017–2019, 4,9 m. Lapin yliopisto, Rovaniemi

 Kuvituksia 
 Lapin tarinoita, WSOY 1981, Jussi Lainio
 Metsästäjä-lehden pakinat 1998–1999, Lanko-Pekka
 Kellä tuuria on, kellä ei, Toivo ja Hilda Raution perikunta 1997, Toivo Rautio
 Keksin tulva, Väyläkirjat 2015, Erik Wahlberg ja Pentti Kerola

 Kirjallisuutta 
Vierola, Sakari & Siirtola, Leena: Tapani Rantala – muotokuvan ja maiseman mestari. Rovaniemi: Väyläkirjat 2014

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Tapani Rantalan kotisivu
 Suomalaisen kuvataiteen bibliografia: Rantala, Tapani

Luokka:Suomalaiset taidemaalarit
Luokka:Vuonna 1934 syntyneet
Luokka:Vuonna 2022 kuolleet