Purnu (Inkeri)

Purnu () oli inkeriläinen kylä, joka kuului Toksovan luterilaisen seurakuntaan. Kylä sijaitsi Toksovan kirkonkylästä noin 20 km koilliseen. Kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuodelta 1500 ("Purnoselkä" Kelton pogostassa), sen asukkaat lienevät olleet inkerikkoja. Vuonna 1849 Purnussa asui 324 ihmistä (156 miestä ja 168 naista), kaikki inkeriläisiä (äyrämöisiä). 

1900-luvun alussa kylä oli vauras ja väkirikas. Maanviljelys ja karjanhoito olivat Purnussa kehittyneet pitemmälle kuin muualla Toksovassa. Taloja, joissa oli 20-30 lehmää oli Purnussa kuusi, 10-20 lehmäisiä taloja 12, ja 5-10 lehmää 54 talossa. Osuuskauppa avattiin kylässä vuonna 1909 ja se oli Toksovan menestynein.
Kylässä toimi kansankoulu vuodesta 1896, ja opettajina olivat Feodorof, Inkinen, Marttinen, Pellinen ja Kijanen. Opettaja Pellisen toimesta perustettiin Purnuun raittiusseuran haaraosaston, jossa aikoinaan on ollut 40 jäsentä. 

Mutta 1910-luvun alussa Keisarillinen Sotaministeriö esitti suunnitelman, jonka mukaan suuria alueita Pietarin pohjoispuolella pakkolunastetaan saadakseen laajentaa Ruutimyllyn luota alkavaa tykistön ampumakenttää. Neuvotteluiden tuloksena purnulaisille tarjottiin 15 ruplaa ruokaa- ja 3 ruplaa kortteerirahaa jokaista henkeä kohti aikuisille ja 9 ruplaa lapsille. Näillä ehdolla purnulaisten piti vuoden 1912 aikana lopettaa kaikki taloudellinen toiminta konnuillaan ja muuttaa pois kylästä. Syyskuun vuonna 1912 pidettiin suuret karjamarkkinat, joissa noin 700 elukkaa, lehmiä, hevosia, sekä suuret määrät ajo- ja työkaluja muutettiin rahaksi. Lopullinen poismuutto tapahtui 1 lokakuuta.

Enemmistö asukkaista muutti Toksovan lähikyliin, mm. Himakkalaan, mutta osa lähti muualle ja jopa Amerikkaan.

 Lähteet 


Viitteet

Luokka:Inkerin kylät
Luokka:Toksovan kylät