Kuznetsov-luokka

Kuznetsov-luokka eli projekti 1143.5 oli Neuvostoliiton laivaston kolmen lentotukialuksen muodostama alusluokka, joka oli osittain rakenteilla Neuvostoliiton hajotessa 1991. Alusluokan aluksista ainoastaan yksi jäi Neuvostoliitolle.  Kahdesta rakenteilla olevasta yhden Ukraina myi Kiinalle ja toisen romutti.

 Suunnittelu 
Kuznetsovin tehtäväprofiilin on määrä olla varsin erilainen kuin esimerkiksi Yhdysvaltain tai Ranskan laivaston lentotukialuksilla. Venäläisen luokittelun mukaan se on "raskas lentokoneristeilijä” (, ТАВКР), jonka tehtävänä on muun muassa tukea ja suojata muita pinta-aluksia ja strategisia ydinsukellusveneitä. Luokituksen syyksi on arvioitu sitä, että Bosporinsalmesta ei saa kansainvälisten sopimusten mukaan kulkea lentotukialuksilla.

Kuznetsovin lentokonevarustukseen kuuluu vain ilmaherruushävittäjiä. Katapultin puutteesta johtuen alukselta ei voi lähteä kovin raskailla pommikuormilla. Lisäksi aluksella on helikoptereita, joita käytetään pinta-alusten ja sukellusveneiden torjuntaan.

 Runko ja lentokansi 
Perusratkaisut pohjautuvat edeltäneeseen Kiova-luokkaan, mutta on kooltaan suurempi. Lentokannen pinta-ala on 14 700 m², ja lentokoneiden lähdössä käyttämän hyppyrin kulma on 14°. Lähdettyään hyppyristä kone putoaa noin 15 metriä alaspäin, ennen kuin saavuttaa lentonopeuden 8–10 sekunnissa.http://en.rian.ru/infographics/20100708/159735743.html
Aluksen oikealla laidalla oli kaksi lentokonehissiä.Polmar 2008 s. 356

Aluksessa on 3 857 erillistä tilaa, joihin kuuluu 387 yksityishyttiä, 134 miehistötilaa, 50 suihkua, 6 ruokailutilaa, 120 varastoa, 445 salia ja 6 000 neliömetriä käytäviä.

 Lentolaivue 
pienoiskuva|Suhoi Su-27K (Su-33)
Aluksella on normaalisti 12 Suhoi Su-33 -hävittäjää ja viisi Suhoi Su-25 -rynnäkkökonetta, sekä 4 Kamov Ka-27LD32-, 18 Kamov Ka-27PLO- sekä kaksi Kamov Ka-27S-helikopteria. Vaihtoehtoisesti kopterilentue voidaan jättää pois, jolloin alukselle sopii 26 taittuvasiipistä lentokonetta.

 Aseistus 
Toisin kuin useimmilla muilla lentotukialuksilla, jotka tarvitsevat tuekseen suojausosaston, niillä oli vahva omasuoja-aseistus muun muassa 16 SS-N-19-merimaaliohjusta. Klinok-ilmatorjuntaohjuksia (Tor-järjestelmän meriversio) varten aluksella on 24 siiloa, joihin 192 ohjusta. Kaštan-järjestelmä  mahdollistaa puolustautumisen ohjuksia vastaan. Kahdeksan erillistä järjestelmää sisältävät raketinheittimet, 30 mm kaksoistykit ja optisen/tutkaohjauksen. Ohjusten kantama vaihtelee 1,5:stä 8 kilometriin. Tykit voivat ampua 10 000 laukausta minuutissa, kantama 0,5–1,5 km. Lisäksi aluksella on kuusi 30 mm AK630 -tykkiä.Polmar 2008 s. 493

Edelleen aluksella on Udav-1-sukellusveneentorjunta-aseistus, jossa on 60 sukellusveneentorjuntarakettia.

 Propulsio 
Ensimmäisissä länsimaisissa analyyseissä oletettiin, että aluksella voi olla kaasuturbiinien lisäksi ydinreaktorit voimanlähteenä. Tämän kaltainen ratkaisu oli muun muassa Kirov-luokan taisteluristeilijöissä ja esikuntalaiva SSV-33:ssa. Propulsiojärjestelmä koostuu kuitenkin kaasuturbiineista, joten sen toimintamatka jää suurimmalla nopeudella 6 100 kilometriin. Alhaisemmalla nopeudella toimintamatka on noin 13 700 km.

 Alukset 
+ Kuznetsov-luokan lentotukialuksetPolmar 2008, s. 493NimiTelakkaKölinlaskuVesilleValmisKohtaloRigaNikolajevin telakka1. syyskuuta 198222. helmikuuta 1983Polmar 2008 s. 357 5. joulukuuta 198525. joulukuuta 1990nimetty 22. helmikuuta 1983 Leonid Brezhneviksinimetty 11. elokuuta 1987 Tbilisiksinimetty 4. lokakuuta 1990 Admiral KuznetsoviksiRigaNikolajevin telakka 25. marraskuuta 1988-nimetty 19. kesäkuuta 1990 Varjagiksimyyty 17. maaliskuuta 1998 Kiinaan kelluvaksi teemapuistoksiUljanovskNikolajevin telakka   romutus alkoi 3. helmikuuta 1992

 Lähteet 

 Viitteet 

*