Frans Salmus

Frans Adolf Salmus, sukunimi aik. Selin (6. marraskuuta 1866 Tampere – 25. tammikuuta 1940 Lempäälä) oli suomalainen maanviljelijä ja Aamulehteä kustantaneen Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön isännöitsijä.Frans Salmus 70-vuotias, Aamulehti, 06.11.1936, nro 302, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotGeni.com : Frans Adolf Kustaanpoika Salmus

Frans Salmuksen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Selin ja Vivika Karlund. Päästyään Hämeenlinnan normaalilyseosta hän palveli vapaaehtoisena Hämeen tarkka-ampujapataljoonassa mutta siirtyi sitten liikealalle. Salmus toimi aluksi konttoristina mutta hän osti sitten vuonna 1891 veljeltään vuonna 1887 perustetun kivennäis- ja virvoitusjuomia valmistaneen Selinin vesitehtaan. Salmus johti vesitehdasta vuoteen 1907 saakka jolloin hän myi sen ja siirtyi maanviljelijäksi ostettuaan vuonna 1902 Lempäälästä Lopen kartanon. Vuonna 1929 Salmus luovutti kartanon tyttärelleen ja siirtyi asumaan Lempäälän Herralan kylän takamaille perustamalleen Tervajärven uudistilalle.Uudistalo sydänmaassa ja kuitenkin lähellä, Aamulehti, 06.11.1936, nro 302, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotSelinin vesitehdas 50-vuotias, Tampereen Sanomat, 13.07.1937, nro 76, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Salmus oli Aamulehteä julkaisevan Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön isännöitsijäna 1894–1906. Tänä aikana yhtiölle ostettiin 1899 oma toimitalo, rakennettiin uusi kirjapainotalo sekä hankittiin ensimmäiset latomakoneet. Maanviljelijäksi siirryttyään Salmus jatkoi edelleen Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön johtokunnan jäsenenä ja oli johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1925 alkaen.70-vuotiaita, Uusi Suomi, 06.11.1936, nro 301, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Salmus oli Lempäälässä kunnallislautakunnan ja köyhäinhoitolautakunnan puheenjohtajana sekä valtuuston varapuheenjohtajana. Hän kuului Tampereen Ympäristön Maidonmyynti Oy:n johtokuntaan.

Frans Salmuksen veli Gustaf Alfred Selin (1865–1916) kävi Turun kauppaopiston ja omisti vuodesta 1896 oman puutavaraliikkeen sekä vuodesta 1905 Pyhäjärven höyrysahan, jonka yhteydessä oli sahatavaran kuivaamo ja höyläämö.Kuolleita, Uusi Suometar 30.04.1916 nro 116, s. 7, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset maanviljelijät
Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Lempäälän kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1866 syntyneet
Luokka:Vuonna 1940 kuolleet