Suomen Nato-jäsenhakemus

Suomen Nato-jäsenhakemus koskee Suomen hakemista Pohjois-Atlantin puolustusliitto Naton täysjäseneksi. Nato-jäsenhakemuksen hyväksyminen ja lähettäminen liittyi Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan helmikuun lopussa 2022. Jäseneksi hakeminen eteni vastaavalla nopealla tavalla Ruotsissa. Suomi ja Ruotsi sitoivat poliittisesti  jäsenyysprosessinsa toisiinsa ja hakivat Nato-jäsenyyksiään yhtäaikaisesti, omien parlamentaaristen käsittelyjensä jälkeen. Tarkoitus oli päästä Natoon yhtä aikaa, mutta Turkin ja Unkarin takia Ruotsin jäsenyys viivästyi. Suomesta tuli Naton jäsen 4. huhtikuuta 2023.

Aikajana
Lähde:
 1.12.2021: Venäjän presidentti Vladimir Putin piti etupiiripuheen, jossa hän linjasi, ettei Nato saisi enää laajentua itään.
2.12.2021: Presidentti Niinistö reagoi presidentti Putinin puheeseen linjaten, että Suomi pitää kiinni mahdollisuudesta hakea Nato-jäsenyyttä.
30.12.2021: Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Atte Harjanne vaati Nato-option lunastamista. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo peräsi eduskuntapuolueilta Nato-kantoja.
31.12.2021: Pääministeri Sanna Marin sanoi uudenvuodentervehdyksessä, että Suomi pitää kiinni mahdollisuudesta hakea Nato-jäsenyyttä.
31.12.2021: RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Anders Adlercreutz esitti Nato-prosessin käynnistämistä.
1.1 2022: Presidentti Niinistö käsitteli uudenvuodenpuheessaan Suomen liikkumatilaa ja valintaa hakea Nato-jäsenyyttä.
1.1.2022: Keskustan puheenjohtaja Annika Saarikko linjasi, ettei Keskusta kannata Nato-jäsenyyttä.
5.1.2022: Keskusta linjasi, ettei se kannata Nato-jäsenyyttä.
1.2.2022: Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov lähetti kirjeen EU- ja Nato-maille vaatien turvallisuustakuita Venäjälle.
19.1.2022: Pääministeri Marin sanoi Reutersin haastattelussa pitävänsä Suomen Nato-jäsenyyttä epätodennäköisenä hänen virkakautenaan.
24.2.2022: Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Presidentti Niinistö ja pääministeri Marin pitivät yhteisen tiedotustilaisuuden.
4.3.2022: Presidentti Niinistö matkusti Washingtoniin tapaamaan Yhdysvaltain presidentti Joe Bidenia prosessista lisätä sotilaallista yhteistyötä Ruotsin, Suomen ja Yhdysvaltain välillä.
15.3.2022:  JEF-kokouksessa Britannia lupasi tukea Suomen Nato-jäsenyyttä ja tarjosi ainoana Nato-maana Suomelle turvatakuita hakuprosessin ajaksi.
16.3.2022: Saksa antoi poliittisen tuen Suomen Nato-jäsenyydelle.
21.3.2022: Ranska antoi poliittisen tuen Suomen Nato-jäsenyydelle.
24.3.2022: SDP:n puoluehallitus käsitteli Nato-jäsenyyttä.
31.3.2022: Perussuomalaisten eduskuntaryhmä kannatti Nato-jäsenyyttä yksimielisesti.
9.4.2022: Keskustan puoluevaltuusto antoi yksimielisen hyväksynnän Nato-jäsenyydelle.
23.4.2022: Vihreiden puoluevaltuuskunta tuki Nato-jäsenyyttä.
23.4.2022: Kristillisdemokraattien puoluevaltuusto tuki Nato-jäsenyyttä.
13.4.2022: Eduskunta sai uuden ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon.
12.5.2022: Presidentti Niinistö ja pääministeri Marin julkaisivat Nato-kantansa ja ilmoittivat, että Suomen on haettava Naton jäsenyyttä. 
13.5.2022: Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan ilmoitti, että he eivät suhtaudu Suomen Nato-jäsenyyteen myönteisesti.
15.5.2022: TP-UTVA ja valtioneuvosto esittelivät Nato-jäsenyyden hakemista.
16.5.2022: Eduskunta keskusteli Nato-jäsenyydestä. 
18.5.2022: Suomi ja Ruotsi hakivat Naton jäsenyyttä, mutta samana päivänä Turkki esti nopeasti Suomen ja Ruotsin liittymisneuvottelujen alkamisen.
28.6.2022: Madridissa allekirjoitettiin Turkin, Suomen ja Ruotsin välinen kolmikantapöytäkirja, joka tasoitti tietä Suomen Nato-jäsenyydelle.
29.6.2022: Nato kutsui Suomen jäseneksi Madridin huippukokouksessa.

 Suomen hakemuspäätös 

Suomen lopullisen Nato-hakemuksen jättämiseen johtava kehitys lähti käyntiin helmikuussa 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan saman kuun 24. päivänä. Sodan alkamisen jälkeen Suomessa mitattiin ensimmäisen kerran gallup-tulos, jossa enemmistö kannatti Nato-jäsenyyttä.

Nato-jäsenhakemuksen taustaselvityksenä oli 12. huhtikuuta 2022 julkaistu valtioneuvoston ajankohtaisselonteko turvallisuusympäristön muutoksesta, josta eduskunnan ulkoasiainvaliokunta laati parlamentaarisessa käsittelyssä mietinnön. Selonteon eduskuntakäsittelyn loppuvaiheessa 12. toukokuuta tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin julkaisivat yhteisen kannanottonsa, jossa he kertoivat kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä.

Tasavallan presidentti ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta saivat 15. toukokuuta valmiiksi selontekonsa Suomen liittymisestä Pohjois-Atlantin liittoon Natoon. Valtioneuvosto hyväksyi sen samana päivänä. Selonteossa valtioneuvosto esitti, että presidentti päättää perustuslain 93 §:n 1 momentin nojalla Suomen hakevan Naton jäsenyyttä, kunhan eduskuntaa on kuultu.  Eduskunnan velvoitteiden osalta asiaa koskivat perustuslain pykälät 94 ja 95. Helsingin Sanomien maaliskuun alussa 2022 haastatteleman valtiosääntöoikeuden professorin Tuomas Ojalan mielestä perustuslaki ei selvästi kertonut, minkälaisella enemmistöllä eduskunta voi tehdä päätöksen sotilaallisesta liittoutumisesta. Ei ollut selvää, olisiko kyseessä ”Suomen täysivaltaisuuden kannalta merkittävä toimivallan siirto kansainväliselle järjestölle”, johon perustuslain mukaan vaaditaan 2/3:n enemmistö.

Määräenemmistökysymystä ei kuitenkaan jouduttu tulkitsemaan käytännössä, sillä eduskunta päätti 17. toukokuuta äänin 188–8, että se kannattaa Suomen Nato-hakemusta. Äänestyksessä vastaan äänestivät  vasemmistoliiton kansanedustajat Katja Hänninen, Johannes Yrttiaho, Veronika Honkasalo, Anna Kontula, Merja Kyllönen, Markus Mustajärvi, sekä perussuomalaisten kansanedustaja Mika Niikko ja eduskuntaryhmän Valta kuuluu kansalle kansanedustaja Ano Turtiainen. Eduskunnan päätöksen jälkeen samana päivänä järjestettiin valtioneuvoston istunto ja tasavallan presidentin esittely, jossa tehtiin päätös jäsenhakemuksesta ja jonka jälkeen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti jäsenhakemuksen.

 Reaktiot 
 Myönteiset ulkomaiset reaktiot 
Presidentin ja pääministerin kannanoton jälkeen 12. toukokuuta 2022 tuesta Suomen jäsenhakemukselle ilmoittivat samana päivänä Nato-maiden valtionjohdoista muun muassa Viron pääministeri Kaja Kallas, Liettuan pääministeri Ingrida Šimonytė, Tanskan pääministeri Mette Frederiksen ja Romanian presidentti Klaus Iohannis. Twitterissä tukensa ilmoittivat heti myös Viron presidentti Alar Karis, Latvian presidentti Egils Levits ja pääministeri Krišjānis Kariņš, Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki, Tšekin pääministeri Petr Fiala, Slovakian presidentti Zuzana Čaputová ja pääministeri Eduard Heger sekä Saksan liittokansleri Olaf Scholz.Twitter Yhdysvaltojen tuesta lausuivat samana päivänä Valkoisen talon lehdistösihteeri sekä senaatin ulkoasiainvaliokuntaa edustavat senaattorit demokraattien Bob Menendez ja republikaanien Jim Risch. Myös Natoon kuulumattoman Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmaisi välittömän tukensa Suomen hakemukselle.

 Kielteiset ulkomaiset reaktiot 
 Kroatia 
Vastustuksestaan ilmoitti etukäteen 26. huhtikuuta 2022 Kroatian presidentti Zoran Milanović, joka halusi kytkeä Suomen jäsenhakemuksen ratifioinnin naapurimaansa Bosnia ja Hertsegovinan vaalilain uudistamiseen. Kroatiassa Naton uusien jäsenmaiden hyväksymisestä ei kuitenkaan päätä presidentti vaan maan parlamentti. Kroatian parlamentin hyväksyttyä Suomen jäsenyyden presidentti on hyväksynyt sitä koskevan lain jatkamatta vastustamista.

 Turkki 
Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan lausui 13. toukokuuta 2022, ettei suhtaudu Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyteen myönteisesti. Perusteena Erdoğan sanoi, että Pohjoismaat ovat ”vierastalo terrorijärjestöille”. Erdoğanin tulkitaan viittaavan erityisesti Ruotsin kurdeihin ja tukeen Kurdistanin työväenpuolue PKK:lle. 29. kesäkuuta 2022 Turkin, Suomen ja Ruotsin ulkoministerit Mevlüt Çavuşoğlu, Pekka Haavisto ja Ann Linde allekirjoittivat kolmikantaisen yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa Suomi ja Ruotsi muun muassa antavat täyden tukensa Turkin kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia vastaan ja sanoutuvat irti kurdien Kurdistanin työväenpuolue, Kansan suojeluyksiköt, PYD -järjestöistä ja Gülen-liike-järjestöstä ja lakkauttavat asevientikiellot Turkkiin. Sopimusta valvomaan perustetaan maiden välinen vuoropuhelu- ja yhteistyömekanismi. Naton Madridin huippukokouksessa Erdoğan sanoi, että tukee niin Suomen kuin Ruotsinkin Nato-jäsenyyttä. Nato-prosessin aikana Suomessa puututtiin useaan otteeseen Erdoğania vastustaviin mielenosoituksiin. Itsenäisyyspäivän mielenosoituksessa poliisi takavarikoi mielenosoittajien PKK-liput. Ulkopoliittisen instituutin tutkija Toni Alarannan mielestä tapaus oli yhdistettävissä Suomen Nato-prosessiin. Lisäksi poliisi puuttui mielenosoituksiin, joilla kannettiin Erdoğan-nukkea. Vuoden 2023 alussa järjestetyn mielenosoituksen yhteydessä Turkin suurlähetystön läheisyydessä poltettiin Erdoğanin kuva, josta poliisi suunnitteli tekevänsä kunnianloukkaussyytteen. Suomen Nato-jäsenhakemuksen ajan tapahtumia ovat kriittisemmät kutsuneet "uussuomettuneisuudeksi". Maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen on kutsunut tapahtumia "turvallisuuspoliittisiksi demokratiajoustoiksi."

Marraskuussa 2022 pyrittiin yhä neuvotellen saamaan Turkki ratifioimaan Ruotsin ja Suomen Natoon liittyminen. Turkki kovisteli nimenomaan Ruotsia.

Suomen, Ruotsin ja Turkin kolmikantasopimuksen mukaisista kokouksista ensimmäinen pidettiin Vantaalla Königstedtin kartanossa 26. elokuuta 2022, toinen 25. marraskuuta 2022 Tukholmassa, kolmas 9. maaliskuuta 2023 Brysselissä, neljäs 14. kesäkuuta 2023 Ankarassa ja viides 6. heinäkuuta 2023 Brysselissä.

Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö vieraili Turkissa 17. maaliskuuta 2023 ja tapasi Erdoğanin. Tapaamisessa Turkin presidentti antoi tukensa Suomen Nato-jäsenyydelle ja sanoi toivovansa Turkin parlamentin ratifioivan jäsenyyden ennen toukokuun 2023 vaalitaukoa. Turkin parlamentti hyväksyi Suomen Nato-jäsenyyden myöhään torstai-iltana 30. maaliskuuta 2023. Tämän jälkeen Turkin presidentin odotetaan allekirjoittavan päätöksen seuraavien päivien aikana, jolloin päätöksestä tulee osa Turkin säädöskokoelmaa.

 Venäjä 
Venäjä reagoi Suomen jäsenhakemukseen ulkoministeriön lausunnolla, jonka mukaan Suomen liittyminen Natoon vahingoittaa vakavasti maiden kahdenvälisiä suhteita. Putin ilmaisi 16. toukokuuta 2022, ettei Suomen liittyminen aiheuta suoraa uhkaa Venäjälle. Venäjän ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharova oli kuitenkin jälleen kovasanainen 18. toukokuuta 2022, jolloin hän sanoi, että Venäjän vastaus Nato-hakemukseen on sotilaallinen.

 Muut 
Joissain Nato-maissa on kansanedustuslaitoksissaan yksittäisiä ryhmiä tai edustajia, joiden kanta on kielteinen, kuten näkyy ratifiointivaiheen äänestystuloksista jäljempänä olevassa taulukossa.

 Hakemuksen käsittely 
Suomen Nato-lähettiläs Klaus Korhonen ja Ruotsin Nato-lähetystön päällikkö Axel Wernhoff luovuttivat Suomen ja Ruotsin jäsenhakemukset Naton pääsihteerille Jens Stoltenbergille 18. toukokuuta 2022.

Turkin kanssa saavutetun neuvottelutuloksen jälkeen jäsenhakemus sai hyväksynnän kaikilta sotilasliiton 30 jäsenmaalta yksimielisyysperiaatteen mukaisesti. Naton jäsenvaltiot allekirjoittivat  29. kesäkuuta 2022 Suomea ja Ruotsia koskevat kutsut, joilla Nato virallisesti kutsui maat jäsenikseen.

Tämän jälkeen Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Naton neuvosto päätti Suomen kutsumisesta liittymiskeskusteluihin. Liittymiskeskusteluissa Suomea edusti neuvotteluvaltuuskunta, jota johti ulkoministeri. Liittymiskeskustelujen tultua päätökseen Suomi toimitti Natolle toisen kirjeen, jossa todettiin Suomen valmius liittymiseen ja liittymistä koskevat sitoumukset. Naton pääsihteeri ja neuvosto päättivät sitten liittymispöytäkirjan allekirjoitukseen siirtymisestä. Liittymispöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 5. heinäkuuta 2022, ja Suomesta tuli Naton tarkkailijajäsen.

 Harmaa aika 
Ajanjaksoa hakemispäätöksestä täysjäsenyyden voimaantuloon alettiin kutsua harmaaksi ajaksi tai harmaaksi jaksoksi. Termillä tarkoitetaan sitä, että Suomi on hakenut jäsenyyttä mutta ei vielä ole saavuttanut jäsenyyden voimaantuloa, ja tällöin Naton perustamissopimuksen artikla 5 eli Naton jäsenmaiden toisilleen antama suoja ei vielä ole voimassa. Harmaan ajan pelättiin olevan jäsenyyttä hakeneelle Suomelle riski, koska Venäjä voisi kostaa jäsenyyden hakemisen ennen kuin Suomi on Naton suojaama. Riskistä on erilaisia näkemyksiä, ja joidenkin mukaan useilta Nato-mailta saadut kahdenväliset apulupaukset ovat jo parantaneet Suomen turvallisuutta verrattuna ennen jäsenhakemusta vallinneeseen tilanteeseen. Harmaan ajan määritelmästäkin on eri näkemyksiä, kuten että ajan voidaan ajatella päättyneen jo Suomen pääsyyn Naton tarkkailijajäseneksi eli 5. heinäkuuta allekirjoitettuun liittymispöytäkirjaan, vaikka jäsenyyden ratifiointi eri maissa vasta alkoi tuolloin.

 Ratifiointi 
 Käynnistyminen ja edistyminen 
Ensimmäisinä Suomen Nato-hakemuksen ratifioivat Tanska ja Kanada, jotka ilmoittivat tehneensä näin vain tunteja sen jälkeen, kun Suomi ja Ruotsi olivat allekirjoittaneet liittymispöytäkirjat 5. heinäkuuta 2022. Samana päivänä hakemuksen ratifioi myös Norja. Viimeisin vaihe ratifioinnista on asiakirjojen tallentaminen Yhdysvaltain ulkoministeriön sopimusasioiden toimistoon. Ensimmäisinä sen suorittivat Kanada ja Tanska, 5. heinäkuuta kello 8.09 paikallista aikaa. Maiden välillä on hieman eri käsitykset, kumpi oli ensin.

Kansallisten ratifiointien puoliväli eli 15 jäsenmaata 30:stä saavutettiin 15. heinäkuuta 2022, noin puolitoista viikkoa liittymispöytäkirjan allekirjoittamisesta. Ulkoministeri piti alkua nopeampana kuin oli ennakoitu. 5. elokuuta 2022 mennessä, tasan kuukausi liittymispöytäkirjan allekirjoituksesta ja ratifiointivaiheen alkamisesta, jo 23 maata 30:stä eli yli kolme neljäsosaa oli tosiasiallisesti ratifioinut Suomen jäsenyyden (taulukko alla). Tosiasiallinen ratifiointi tarkoittaa tässä lehdistön yleisesti käyttämää ratifiointien laskentaperustetta, jossa ratifioinnin katsotaan tapahtuneen, kun maan olennainen valtioelin on hyväksynyt Suomen Natoon (esimerkisi Yhdysvalloissa senaatti, useissa maissa parlamentin alahuone jne.), vaikka esimerkiksi valtionpäämiehen usein muodollinen vahvistus sekä deponointi USA:han vielä puuttuisivat.

Elokuun 2022 ja syyskuun alkupuolen ajaksi ratifioinnit hidastuivat selvästi heinäkuun nopeasta vauhdista. Tämän syynä olivat lähinnä jäljellä olevien maiden kansanedustuslaitosten kesäajan istuntotauot. Alla olevan taulukon mukaisesti jäljellä olleista maista useissa ratifiointikäsittelyt tapahtuivat syyskuun 2022 puolivälistä eteenpäin, kun syysistuntokaudet ovat käynnistyneet. Kreikan toimitettua 14. lokakuuta 2022 ratifiointiasiakirjansa Yhdysvaltoihin säilytettäviksi 28 maan ratifioinnit olivat lopullisesti valmiit. Vain Turkissa ja Unkarissa ratifiointi oli vielä aloittamatta.

Yleisesti oli arvioitu, että vaikeinta on saada Turkki ratifioimaan Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyys. Nämä kolme maata olivat viimeksi neuvotelleet elokuun lopussa 2022 Suomessa siitä, millä ehdoilla Turkin hyväksyntä voitaisiin saada. Ylen aamussa 26.8.2022 Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola sanoi neuvotteluprosessin edistymisen näköaloista seuraavaa:

Toisaalta Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan oli syyskuun 2022 loppupuolella antanut haastattelussa lausunnon, että ei pidä niinkään Suomea ongelmallisena verrattuna Ruotsiin. Myöhään 30. maaliskuuta 2023 Turkin parlamentilta tuli hyväksyntä Suomen Nato-jäsenyydelle, jonka myötä jäsenyydestä tuli varmaa.

 Ratifioinnit maittain 
Ratifiointikäytännöt ja ratifiointiin tarvittavat valtioelimet vaihtelevat kunkin maan lainsäädännössä seuraavan taulukon mukaisesti. Taulukossa ratifiointitilanne esitetään tarkemmin eriteltynä kuin edellä mainittu, lehdistön käyttämä laskentatapa.

Tilanne maittain:
 Valtio, päivämäärä(kunkin maan paikallista aikaa) Valtioelin ÄänimäärätProsenttiosuudet äänestäneistä Viitteet Deponoitu 12px|Puolesta 12px|Vastaan Tyhjiä 7. heinäkuuta 2022 Edustajainhuone 14295 % 85 % 00 %  20. heinäkuuta 2022 12. heinäkuuta 2022 Senaatti 7195 % 11 % 34 %  13. heinäkuuta 2022 Kuningas Hyväksytty  7. heinäkuuta 2022 Parlamentti 114100 % 00 % 00 %  11. elokuuta 2022 10. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  20. heinäkuuta 2022 Edustajainhuone 12192 % 118 % 00 %  11. elokuuta 2022 21. heinäkuuta 2022 Kuningas Hyväksytty  13. heinäkuuta 2022 Kansalliskokous 19581 % 115 % 3414 %  9. elokuuta 2022 18. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  15. syyskuuta 2022 Edustajainhuone 29083 %  113 % 4714 %   6. lokakuuta 2022 21. syyskuuta 2022 Senaatti 24593 % 10,5 % 176,5 %  27. syyskuuta 2022 Kuningas Hyväksytty  7. kesäkuuta 2022 Parlamentti 4490 % 00 % 510 %  6. heinäkuuta 2022 5. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty 2. elokuuta 2022 Edustajainhuone 39893 % 92 % 205 %  17. elokuuta 2022 3. elokuuta 2022 Senaatti 20293 % 136 % 21 %  5. elokuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  2. kesäkuuta 2022 Edustajainhuone 323100 % 00 % 00 %  5. heinäkuuta 2022 5. heinäkuuta 2022 Hallitus Hyväksytty 15. syyskuuta 2022 Parlamentti Hyväksytty  14. lokakuuta 2022 15. syyskuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  15. heinäkuuta 2022 Parlamentti 12498 % 32 % 00 %  25. elokuuta 2022 19. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  14. heinäkuuta 2022 Parlamentti 77100 % 00 % 00 %  22. heinäkuuta 2022 15. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  20. heinäkuuta 2022 Parlamentti 111100 % 00 % 00 % 4. elokuuta 2022 20. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty   12. heinäkuuta 2022 Edustajainhuone 5897 % 00 % 23 %  9. elokuuta 2022 22. heinäkuuta 2022 Suurherttua Hyväksytty  28. heinäkuuta 2022Parlamentti 5780,3 % 34,2 % 1115,5 %  13. syyskuuta 2022 2. elokuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  16. kesäkuuta 2022 Parlamentti 9896 % 44 % 00 %  7. heinäkuuta 2022 20. toukokuuta 2022 Valtioneuvosto Hyväksytty 27. heinäkuuta 2022 Parlamentti 10398 % 22 % 00 %  22. elokuuta 2022 28. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  16. syyskuuta 2022 Tasavallan kokous Hyväksytty  11. lokakuuta 2022 19. syyskuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  7. heinäkuuta 2022 Edustajainhuone 44099,5 % 10,2 % 10,2 %  3. elokuuta 2022 20. heinäkuuta 2022 Senaatti 98100 % 00 % 00 %  22. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  21. heinäkuuta 2022 Senaatti 32393 % 175 % 82 %  16. elokuuta 2022 2. elokuuta 2022 Kansalliskokous 20968 % 4615 % 5317 %  13. elokuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  20. heinäkuuta 2022 Edustajainhuone 227100 % 00 % 00 %  22. elokuuta 2022 20. heinäkuuta 2022  Senaatti Hyväksytty   22. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  8. heinäkuuta 2022 Liittopäivät Hyväksytty   20. heinäkuuta 2022 8. heinäkuuta 2022 Liittoneuvosto Hyväksytty 11. heinäkuuta 2022 Liittopresidentti Hyväksytty  27. syyskuuta 2022 Kansallinen neuvosto 12688,7 % 1510,6 % 10,7 %  4. lokakuuta 2022 28. syyskuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  14. heinäkuuta 2022 Kansalliskokous 7694 % 56 % 00 %  24. elokuuta 2022 22. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty 7. kesäkuuta 2022 Parlamentti 95100 % 00 % 00 %  5. heinäkuuta 2022  10. elokuuta 2022 Senaatti 6498 % 00 % 12 %  19. syyskuuta 2022 27. elokuuta 2022 Edustajainhuone 13488 % 43 % 149 %  31. elokuuta 2022 Presidentti Hyväksytty  30. maaliskuuta 2023 Kansalliskokous276100 %00 %00 % 4. huhtikuuta 2023  31. maaliskuuta 2023 Presidentti Hyväksytty 27. maaliskuuta 2023 Parlamentti 18297 % 63 % 00 %    31. maaliskuuta 2023 28. maaliskuuta 2023 Presidentti Hyväksytty  6. heinäkuuta 2022 Parlamentti 7996 % 00 % 34 %  22. heinäkuuta 2022 6. heinäkuuta 2022 Presidentti Hyväksytty 6. heinäkuuta 2022 Parlamentti Ei äänestystä   8. heinäkuuta 2022 6. heinäkuuta 2022 HallitusHyväksytty  3. elokuuta 2022 Senaatti 9598 % 11 % 11 % 18. elokuuta 2022 9. elokuuta 2022 Presidentti Hyväksytty

Aika-akselilla kuvaten edellä olevan taulukon mukaiset ratifioinnit ovat edistyneet seuraavasti:
 Valtioiden lkm30      3029   2928         2827     2726        2625        2524             2423                2322                2221              2120             2019               1918                  1817               1716               1615                1514               1413               1312               1211                1110                 109                  98                87                 76                65                  54                43                32                21                1Viikko27/22 28/22 29/22 30/22 31/22 32/22 33/22 34/22 35/22 36/22 37/22 38/22 39/22 40/22 41/22  ...  13/23  14/23                                                      Värit:RatifioituDeponoitu

 Ratifiointi Unkarissa 
Ratifioinnin sujumista oli Turkin lisäksi epäilty ainakin Unkarin osalta. Taustana tähän ovat toisaalta tietyt maan pääministerin Viktor Orbánin ja valtapuolue Fideszin näkökannat suhteessa Venäjään ja toisaalta ongelmat maan ja EU:n välisissä suhteissa.

Unkarilta odotettu Suomen Nato-hakemuksen hyväksyminen viipyi yhä lokakuussa 2022. Prosessia väitettin lokakuun alussa epävarmaksi. 22. lokakuuta 2022 Bloomberg uutisoi Unkarin hallituslähteeltä peräisin olevasta tiedosta, jonka mukaan Unkari tekisi ratifioinnin joulukuun 2022 puoliväliin mennessä. Marraskuun puolivälissäkään ei ollut ilmoitettu, koska Unkari hyväksyisi Suomen Natoon. Helmikuussa 2023 pääministeri Orbánin kansliapäällikkö Gergely Gulyás ilmoitti, että päätös ratifioinnista siirtyisi maaliskuun lopulle. Fideszin parlamenttiryhmän johtaja Máté Kocsisin ilmoitti, että puolueessa on eriäviä näkemyksiä Ruotsin ja Suomen Nato-jäsenyyksien ratifioinnista ja osa ryhmän kansanedustajista uskoo, että Suomen ja Ruotsin hyväksyminen Naton jäseniksi johtaisi Ukrainan sodan laajenemiseen.

Unkarin parlamentti hyväksyi Suomen Nato-jäsenyyden 27. maaliskuuta 2023. 182 edustajaa äänesti jäsenyyden puolesta ja kuusi vastaan. Unkari toimitti deponoitiasiakirjat Yhdysvaltoihin 31. maaliskuuta 2023.

 Ratifiointi Yhdysvalloissa 
 Edustajainhuoneen äänestys 
Yhdysvaltain edustajainhuone äänesti 18. heinäkuuta 2022 tuen ilmaisusta Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydelle ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman. Päätöksessä myös vastustettiin Venäjän mahdollisia yrityksiä estää tämä sekä kehotettiin Naton jäseniä tukemaan Suomen ja Ruotsin liittymistä Natoon. Äänestyksessä vastustaneet 18 jäsentä olivat kaikki republikaaneja. Edustajainhuoneella ei kuitenkaan ole varsinaista roolia Nato-jäsenyyksien ratifioinnissa, joten kyseessä oli ainoastaan tuen ilmaus. Ratkaiseva oli äänestys senaatissa.

Vastustaneet:

 Andy Biggs, Arizona
 Dan Bishop, Pohjois-Carolina
 Lauren Boebert, Colorado
 Madison Cawthorn, Pohjois-Carolina
 Ben Cline, Virginia
 Michael Cloud, Texas

 Warren Davidson, Ohio
 Matt Gaetz, Florida
 Bob Good, Virginia
 Marjorie Taylor Greene, Georgia
 Morgan Griffith, Virginia
 Thomas Massie, Kentucky

 Tom McClintock, Kalifornia
 Mary Miller, Illinois
 Ralph Norman, Etelä-Carolina
 Matt Rosendale, Montana
 Chip Roy, Texas
 Jefferson Van Drew, New Jersey

 Senaatin äänestys 
100-jäsenisen senaatin äänestyksessä paikalla olleista 97 senaattorista ratifioinnin puolesta äänesti 95, kun hyväksyntä edellytti vähintään kahden kolmasosan eli 67 senaattorin äänet. Vastaan äänesti Missourin republikaanisenaattori Josh Hawley, jonka mukaan hyväksyminen ei parantaisi Yhdysvaltain turvallisuutta vaan heikentäisi sitä, Yhdysvaltain pitäisi keskittää voimansa Kiinan vastaiseen kamppailuun ja Yhdysvaltain pitäisi lopettaa globalistinen ulkopolitiikkansa. Kentuckyn republikaanisenaattori Rand Paul äänesti tyhjää, koska hänen mielestään pitäisi pohtia Venäjän reaktioita Naton laajenemiseen, koska maailma menettäisi kaksi puolueetonta maata ja lisäksi koska Naton 5. artikla ei saisi viedä Yhdysvaltoja automaattisesti sotaan vaan Yhdysvaltain kongressin pitäisi aina erikseen päättää asiasta.
 Ratifiointi Suomessa 
pienoiskuva|Presidentti Sauli Niinistö allekirjoittamassa Suomen Nato-lait 23. maaliskuuta 2023
Eduskunta  hyväksyi 1. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-sopimukset äänin 184–7. Vastaan äänestivät kuusi Vasemmistoliiton edustajaa, Veronika Honkasalo, Katja Hänninen, Anna Kontula, Markus Mustajärvi, Matti Semi ja Johannes Yrttiaho, sekä Valta kuuluu kansalle -puolueen Ano Turtiainen. Perussuomalaisten Mika Niikko äänesti tyhjää. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö allekirjoitti Nato-sopimuksia koskevat lait 23. maaliskuuta 2023. Niiden voimaantulosta säädetään myöhemmin valtioneuvoston asetuksella.

 Jäsenyyden voimaantulo 
Suomen jäsenyys alkoi Naton puolesta, kun kaikki sen jäsenmaat ratifioivat jäsenyyden ja toimittivat ratifiointiasiakirjansa Yhdysvaltain hallituksen säilytettäviksi. Asiakirjojen deponoinnin jälkeen Naton pääsihteeri esitti Suomelle kutsun Naton jäseneksi. Alun perin suunnitelma oli, että kaikkien maiden ratifiointien jälkeen Suomen hallitus laatii ja antaa eduskunnalle esityksen liittymisestä. Loppuvuoden 2022 aikana hallitus kuitenkin alkoi valmistella lakiesitystä annettavaksi eduskunnalle jo aiemmin, jotta sen käsittely eduskunnan valiokunnissa saadaan tehtyä ennakkoon. Lakiesitys annettiin eduskunnalle joulukuussa 2022 ja se hyväksyttiin 1. maaliskuuta 2023. Myöhemmin, hallitus esitteli eduskunnan kannan tasavallan presidentille. joka hyväksyi liittymisen ja vahvisti liittymissopimuksen voimaansaattamista koskevan lain 23. maaliskuuta. Lopuksi Suomen liittymisasiakirja vielä tallennettiin Yhdysvaltain hallituksen säilytettäväksi, 4. huhtikuuta 2023, jolloin täysjäsenyys alkoi.

Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen otti kantaa, että edellä mainittu Suomen oma ratifiointi tulee tehdä pikaisesti, vaikka nykyisten Nato-maiden ratifiointien valmistuminen osuisi Suomen vaalitauon ajalle vuoden 2023 maalis-huhtikuussa.

 ”Nato-kynät” 

Ulkoministeri Haavisto allekirjoitti Suomen jäsenhakemuksen Iltalehden toimittaja Jari Hanskan lainaamalla kullanvärisellä Hay Bullet -merkkisellä kuulakärkikynällä, joka lahjoitettiin Suomen kansallismuseon kokoelmiin 8. kesäkuuta 2022. Kynämallista tuli myös hetkessä suosittu ja se myytiin esimerkiksi Stockmannilla loppuun muutamassa päivässä.

Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin allekirjoittaessa maansa ratifioinnin Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydelle 9. elokuuta 2022 paikalla olivat myös kyseisten maiden Yhdysvaltain-suurlähettilläät, Suomen puolelta suurlähettiläs Mikko Hautala. Allekirjoitettuaan Suomen jäsenyyden ratifioinnin Biden luovutti käyttämänsä kynän Hautalalle. Hautala on kertonut miettivänsä, mihin kynä sijoitettaisiin. 

 Nato-jäsenyys 

Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ilmoitti 3. huhtikuuta, että Suomesta tulee virallinen Naton jäsen 4. huhtikuuta. Myös tasavallan presidentin kanslia ilmoitti asiasta. Samana päivänä Suomen lippu nostettiin salkoon Naton päämajan edustalla Brysselissä. Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö edusti Suomea seremoniassa yhdessä ulkoministeri Pekka Haaviston sekä puolustusministeri Antti Kaikkosen kanssa. Samalla Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto talletti liittymiskirjan Yhdysvaltain hallitukselle Brysselissä.

 Katso myös 
 Suomen Nato-keskustelu
 Ruotsin Nato-jäsenyys

 Huomautukset 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 



Luokka:Nato
Nato-jäsenhakemus
Luokka:Vuoden 2022 politiikka
Luokka:Vuoden 2023 politiikka
Luokka:Suomen politiikka 2020-luvulla