Albatross (talo Turussa)

Albatross on vuonna 1910 valmistunut Frithiof Strandellin suunnittelema jugend-asuinrakennus Turun VII kaupunginosassa, Puolalanmäen kupeessa. Albatrossin valmistuminen sinetöi ympäröivän Turun taidemuseon takaisen alueen nousun yhdeksi Turun muodikkaimmista asuinalueista. Puolalanpuisto muodostaa nykyään yhden Suomen hienoimmista jugendkokonaisuuksista.

 Albatrossin suunnittelu ja rakentaminen 

Talon rakennutti merikapteeni ja laivanvarustaja Johan Magnus Eklund. Eklund asettui uransa päätyttyä asumaan kotikaupunkiinsa Turkuun, ja ryhtyi rakennuttamaan taloja. Albatrossin lisäksi Eklundin rakennuttamia taloja nousi muuallekin Puolalanpuiston ympärille ja Läntisen Pitkänkadun varteen.

Frithiof Strandell teki Albatrossin piirustukset keväällä 1910, ja talo valmistui jo saman vuoden lopussa. Kuusikerroksinen Albatross on korkein Strandellin Turkuun suunnittelemista jugendlinnoista. Sen epäsymmetriset tornit hallitsevat ympäröivän Puolalanpuiston maisemia. Rakennuksen tornien epäsymmetrisyys jatkuu parvekkeiden ja ikkunoiden sijoittelussa sekä ikkunoiden vaihtelevassa koossa. Pohjoisen puoleinen päätytorni jakautuu vielä useammaksi erimuotoiseksi erkkeriksi. Strandell on luonut illuusion, jossa rakennus tuntuu kohoavan suoraan Puolalanmäestä.

Valmistumisen jälkeen massiivinen rakennus ei ihastuttanut kaikkia kaupunkilaisia. Kaikki eivät pitäneet siitä, että korkeita jugendtaloja rakennettiin uusien puistojen ympärille peittämään näköaloja. Albatrossin kritisoitiin myös häiritsevän luonnonvaloa, joka oli tärkeä läheisessä Turun taidemuseossa toimineelle Turun piirustuskoululle.

Strandellin muiden jugendlinnojen Hjortenin ja Panternin tavoin myös Albatrossin lasimaalaukset teki kuvataiteilija Willy Baer. Talon pääsisäänkäynnin yllä on Baerin lasimaalaus albatrossista, joka antoi lopulta myös nimen koko rakennukselle.

Albatrossissa hyödynnettiin alusta lähtien uusinta teknologiaa, sillä rakennuksessa oli esimerkiksi keskuslämmitys ja hissi. Hissi oli vielä talon valmistuttua erikoisuus, jota esimerkiksi ympäristön lapset tulivat katsomaan ja ajelemaan. Lopulta talon hissi oli niin suosittu, että se oli lukittava.

 Talon asukkaat 
pienoiskuva|Albatrossin sisäänkäynti kesäkuussa 2022. Oven yläpuolen ikkunassa näkyy Willy Baerin lasimaalaus albatrossista, jonka mukaan rakennus on nimetty.
Eklund rakennutti talon alun alkaen vuokrataloksi. Albatross vaihtoi aluksi 1910-luvulla useampaan kertaan omistajaa, kunnes asukkaat muodostivat asunto-osakeyhtiön vuonna 1920.

 Taiteilijat 

Albatrossia on kutsuttu myös taiteilijoiden taloksi, sillä rakennuksen ylimmän kerroksen ateljee isoine lasi-ikkunoineen on tarjonnut residenssin lukuisille tunnetuille taiteilijoille. Albatross oli ensimmäinen rakennus Turussa, johon rakennettiin tarkoituksella ateljeetila taiteilijoille. Ateljee on edelleen käytössä taiteilijoiden residenssityöhuoneena.

Nykyisin Ateljeeta ylläpitää Turun Taideyhdistyksen perustama Henry Lönnforsin ateljee, johon valitaan uusi stipendiaatti joka kolmas vuosi. Keittokomerollinen, noin 25 neliön huoneisto on tarkoitettu ainoastaan työskentelyyn, ei asumiseen. Valittu stipendiaatti saa ateljeen käyttöönsä korvauksetta. Henry Lönnfors (1939–2004) oli taiteenystävä ja -keräilijä, joka teki pääosan työurastaan Åbo Akademissa. Nyt ateljeena toimiva huoneisto oli osa hänen Åbo Akademin säätiölle testamenttaamaa lahjoitusta. Vuodesta 2005 alkaen ateljeessa työskennelleet kuvataiteilijat ovat päättäneet stipendiaattikautensa päättynyt näyttelyyn Turun taidemuseon Studiossa.

Albatrossin ateljeessa ovat työskennelleet ainakin seuraavat taiteilijat::

 kuvanveistäjä Aarre Aaltonen, 1915–1919
 kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen, 1916–1918
 taiteilija Jan-Erik Andersson, 1980–1983
 taidemaalari Wladimir Goichman
 valokuvaaja Osvald Hedenström, 1956–1998
 kuvataiteilija Kati Immonen
 kuvataiteilija Otso Karpakka
 taiteilija Hertta Kiiski
 taiteilija Hjalmar Löfman, 1926–1927
 taidemaalari Ali Munsterhjelm, 1913–1916
 kuvataiteilija Erkki Nampajärvi
 viulisti Irma Nissinen
 kuvataiteilija Hugo Otava, 1916
 kuvataiteilija Santeri Salokivi, 1914–1919
 kuvataiteilijat Theodor, 1919–1960, ja Greta Schalin, 1921–1993
 kuvataiteilija Hanna Seppänen
 arkkitehti Antti-Matti Siikala
 taidemaalari Eija Siikala, 1971–2008
 kuvataiteilija Nestori Syrjälä
 taidemaalari Hilkka Toivola
 taidemaalari Einari Wehmas, 1922–1925

 Tiedemiehet 

 matemaatikko Severin Johansson
 fyysikko Martti Kantola
 psykologian apulaisprofessori Hillevi Kiviluoto
 taloustieteilijä Carl Erik Knoellinger
 tohtori Heikki Lehmusto
 fyysikko Karl Lindman
 kansleri Sven Lindman
 professori Arto Salomaa
 professori J. E. Salomaa
 professori Pentti Salomaa

 Galleria 

 Lähteet 



 Viitteet 

Luokka:Taiteilijaresidenssit
Luokka:Turun asuinrakennukset
Luokka:Turun suojellut rakennukset
Luokka:Turun kuvataide
Luokka:VII kaupunginosa