Antiikin Kreikan mittayksiköt

Antiikin Kreikan mittayksiköt muodostivat pituus-, pinta-ala-, tilavuus- ja painomittojen järjestelmän. Pituus- ja pinta-alamittojen perusyksikkö oli pūs eli jalka, ja tilavuusmittojen perusyksikkö kotylē. Painomitoilla oli yhteys rahojen nimityksiin.

Mittayksiköissä oli paljon paikallista vaihtelua. Erityisen paljon vaihtelivat painomitat. Mittayksiköiden väliset suhteet olivat kuitenkin yleensä eri mittajärjestelmissä samat. Tässä yksiköt on kuvattu pääasiassa attikalaisten eli Ateenassa käytettyjen mittojen mukaisesti.

 Pituusmitat 

Kreikkalaiset pituusmitat perustuivat ihmisruumiin osiin. Perusyksikkö oli pūs eli jalka. Sen osia olivat esimerkiksi daktylos eli sormenleveys ja likhas eli vaaksa, ja sitä suurempia yksiköitä taas olivat esimerkiksi pēkhys eli kyynärä ja bēma eli askel. Pitkien matkojen mittaamisen perusyksikkö oli stadion, 600 jalkaa.

Jalan ja samalla kaikkien muiden pituusmittayksiköiden tarkat pituudet vaihtelivat paikkakunnittain ja myös eri aikoina. Alla oleva taulukko perustuu vanhan attikalaisen jalan pituuteen 29,57 senttimetriä. Eri paikkakuntien jalkojen pituuksista on saatu tietoja arkeologiasta, kuten temppelien rakenneosien mittauksista ja stadioneiden 600 jalkaa pitkien juoksuratojen pituusmittauksista, sekä kirjallisuudesta, kun kreikkalaisten jalkojen pituuksia kuvataan suhteessa täsmällisemmin tunnettuun roomalaiseen jalkaan (pes).

 Nimi Merkitys Verrannollisena Nykymitoissa (n.) daktylos  sormenleveys  jalkaa 1,85 cm kondylos  keskinivel  jalkaa 3,70 cm palaistē elidōron , kämmenleveys  jalkaa 7,39 cm dikhas eli hēmipodion , puolijalka  jalkaa 14,79 cm likhas  vaaksa  jalkaa 18,48 cm orthodōron  ranteesta keskisormen päähän  jalkaa 20,33 cm spithamē  peukalosta pikkusormeen  jalkaa 22,18 cm pūs  jalka 29,57 cm pygmē  lyhyt kyynärä  jalkaa 33,27 cm pygōn  1 jalkaa 36,96 cm pēkhys  kyynärä 1 jalkaa 44,36 cm pēkhys basilēios  ”kuninkaallinen pēkhys” 1 jalkaa 49,90 cm bēma eli haplūn bēma , askel 2 jalkaa 73,93 cm diplūn bēma  askelpari 5 jalkaa 1,48 m orgyia  syli 6 jalkaa 1,77 m akaina elikalamos elidekapūs ,, 10 jalkaa 2,96 m hamma  60 jalkaa 17,74 m plethron  100 jalkaa 29,57 m stadion  stadionmitta 600 jalkaa 177,42 m hippikon  4 stadionia 709,68 m dolikhos  12 stadionia 2,13 km parasangēs  parasangi (persialaista alkuperää) 30 stadionia 5,32 km skhoinos  (egyptiläistä alkuperää) 40 stadionia 7,10 km

 Pinta-alamitat 

Myös kreikkalaiset pinta-alamitat perustuivat jalkaan. Tärkein mittayksikkö oli plethron, härkäparin päivässä kyntämä ala, 100 × 100 jalkaa eli  neliöjalkaa.

 Nimi Merkitys Verrannollisena Nykymitoissa (n.) pūs  neliöjalka 0,087 m² heksapodēs  36 neliöjalkaa 3,15 m² akaina  100 neliöjalkaa 8,74 m² hēmiektos  ”puolikas hektos” 833 neliöjalkaa 72,87 m² hektos  ”kuudesosa” plethronista  neliöjalkaa 145,73 m² plethron  härkäparin päivässä kyntämä ala  neliöjalkaa 874,38 m² arūra  auranala (egyptiläistä alkuperää)  egyptiläistä neliökyynärää 

 Tilavuusmitat 

Kreikkalaiset tilavuusmitat jakautuivat kuiva-ainemittoihin () ja nestemittoihin (). Kuiva-ainemitoilla mitattiin ennenkaikkea viljaa ja nestemitoilla viiniä ja öljyä. Kummankin perusmitta oli kotylē.

 Kuiva-ainemitat 

 Nimi Merkitys Verrannollisena Nykymitoissa (n.) kokhliarion  lusikallinen 4,5 ml kyathos  10 kokhliarionia 0,45 dl oksybafon elitryblion ,  ​1 kyathosta 0,68 dl kotylē elihēmina , 6 kyathosta 2,7 dl ksestēs  2 kotyleä 5,3 dl khoiniks  päivän vilja-annos 4 kotyleä 1,09 l hēmiekton  4 khoiniksia 4,36 l hekteus  ”kuudesosa” medimnoksesta 8 khoiniksia 8,73 l medimnos  6 hekteusta 52,53 l

 Nestemitat 

 Nimi Merkitys Verrannollisena Nykymitoissa (n.) kokhliarion  lusikallinen 4,5 ml khēmē  2 kokhliarionia 9,1 ml mystron  iso lusikallinen 2 kokhliarionia 11,4 ml konkhē  simpukankuorellinen 5 kokhliarionia 22,7 ml kyathos  10 kokhliarionia 0,45 dl oksybafon elitryblion ,  ​1 kyathosta 0,68 dl tetarton elihēmikotylē , ”neljäsosa” ksesteestä,”puolikas kotyle” 3 kyathosta 1,36 dl kotylē elihēmina , 6 kyathosta 2,73 dl ksestēs  2 kotyleä 5,46 dl hemikhūs  6 kotyleä 1,64 l khūs  12 kotyleä 3,27 l keramion  8 khusta 26,2 l metrētēs eliamforeus elikados ,, amforallinen 12 khusta 39,3 l

 Painomitat 

Painomitoille oli kaksi päästandardia, euboialais-attikalainen ja aiginalainen. Perusyksikön oboloksen eli obolin sanottiin vastaavan 12 ohranjyvän painoa. Säilyneiden punnusten painoissa on hyvin suurta vaihtelua.

 Nimi Merkitys Verrannollisena Nykymitoissa (n.) obolos  kuparitanko, oboli  drakhmaa 0,72 g drakhmē  nippu kuparitankoja, drakhma 4,31 g mna  mina 100 drakhmaa 431 g talanton  talentti 60 minaa 25,86 kg

 Ajan yksiköt 

 Nimi Merkitys hōra  tunti, päivällä  auringonnousun ja auringonlaskun välisestä ajasta, yöllä  auringonlaskun ja auringonnousun välisestä ajasta; vuodenajasta riippuen noin 45–75 minuuttia nykhthēmeron,hēmera,ēmar  vuorokausi, auringonlaskusta auringonlaskuun meis  kuukalenterin kuukausi, uudestakuusta uuteenkuuhun etos  vuosi, usein keskikesästä (kesäpäivänseisausta lähimmästä uudestakuusta) keskikesään

 Katso myös 

 Roomalaiset mittayksiköt

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*