Pancasila

pienoiskuva|Pancasila kuvattuna Indonesian vaakunassa garudan kilvessä
Pancasila () on Indonesian valtion virallinen filosofia, jonka muotoili Sukarno taistellessaan maan itsenäisyydestä, ja julkaisi ajatuksensa 1. kesäkuuta 1946 pitämässään puheessa. Vielä tänäkin päivänä pancasila muodostaa pohjan Indonesian tasavallalle. Filosofian avulla Indonesian monikulttuurisen ja -kielisen maan katsotaan pysyvän koossa ja muodostavan kaikille kansalaisille yhteisen ideologian. Suharton kauden jälkeen valtion rooli pancasilan edistämisessä on jäänyt vähemmälle.

Joko Widodon kaudella pancasilaa on käytetty erityisesti ääri-islamismin tukahduttamiseen, koska filosofia nähdään Indonesiaan paremmin sopivana maltillisempana ajatteluna. Vuonna 2018 Widodo sanoi, että haluaa tehdä pancasilasta taas koko kansan elämäntavan. Vuonna 2019 toteutetussa kyselytutkimuksessa 86,5 % Indonesian muslimeista pitää pancasilaa hyvänä asiana.

Pancasila-päivää on vietetty vuodesta 2017 lähtien vuosittain 1. kesäkuuta, kun Widodo antoi presidentin määräyksen, jonka nojalla juhlapäivä perustettiin, vuonna 2016.

Henkilöiden, jotka saavat Indonesian kansalaisuuden hakemuksen perusteella, tulee tunnustaa pancasila sekä Indonesian vuoden 1945 perustuslaki yhtenä ehtona kansalaisuuden saamiselle.

 Sisältö 
Nimensä mukaisesti pancasilaan kuuluu viisi periaatetta. Ne ovat:
Nimi indonesiaksiSanatarkka suomennosMerkitys käytännössäKebangsaan IndonesiaIndonesian kansallismielisyysisänmaallisuus ja kaikkien indonesialaisten huomioiminen Internasionalismekansainvälisyyspyrkimys oikeudenmukaiseen ja sivistyneeseen maailmaanMusyawarah Mufakatharkintaedustuksellinen demokratia, jossa yksikään etninen ryhmä ei dominoi maan politiikkaaKesejahteraan Sosialsosiaalinen hyvinvointihyvinvointivaltioKetuhanan yang Maha Esausko yhteen ja ainoaan Jumalaanjonkin Indonesian virallisen uskonnon tunnustaminen
 Lähteet 

Luokka:Indonesian politiikka
Luokka:Nationalismi