Ellinikón pyramidi

Ellinikón pyramidi (joskus Hellinikonin pyramidi) on antiikin aikainen kreikkalainen pyramidi Argoliissa Kreikassa. Se on saanut nykyisen nimensä Ellinikón kylästä, jonka lähellä sen rauniot sijaitsevat. Ellinikón pyramidi on kreikkalaisista pyramideista tunnetuin ja parhaiten säilynyt.

 Historia 

Pyramidin ajoitusta ei tunneta kovin hyvin. Yleensä se ajoitetaan klassisen ja hellenistisen kauden taitteeseen 300-luvun eaa. lopulle. Joidenkin ehdotusten mukaan se saattaisi olla kuitenkin paljon vanhempi, ja sitä on yritetty ajoittaa arkaaiselle kaudelle 500-luvulle eaa. tai jo mykeneläiselle kaudelle 1600–1100 eaa.

pienoiskuva|vasen|Ellinikón pyramidi.
Uudemmat arkeologiset tutkimukset ovat antaneet viitteitä siitä, että rakennelman kivet olisi louhittu niinkin varhain kuin 2720 eaa. ± 580 vuotta. Myös varhaisin keramiikka raunioista on protohelladiselta kaudelta, ajalta 2800–2500 eaa. Tähtitieteellisen tutkimuksen perusteella rakennuksen suuntaus voisi vastata Orionin vyön noususuuntaa noin 2400–2200 eaa. Tämä tekisi rakennelmasta yhtä vanhan kuin Egyptin pyramideista. Näin varhaista ajoitusta ei ole kuitenkaan vielä yleisesti hyväksytty tiedeyhteisössä. Erään ehdotuksen mukaan pyramidi olisi tehty varhaisemman, protohelladisella kaudella tehdyn rakennuksen perustuksille, mutta olisi muutoin 300-luvulta eaa.

pienoiskuva|vasen|Ellinikón pyramidin sisäänkäynti.
Myöskään pyramidin alkuperäistä käyttötarkoitusta ei tunneta. Pausanias, joka mainitsee pyramidin Kreikan kuvauksessaan, sanoo sen olleen Proitoksen ja Akrisioksen joukkojen välisessä taistelussa kaatuneiden hauta. Näin hän ajoittaa sen jo myyttiaikaan.Pausanias: Kreikan kuvaus 2.25.7 (kreik.) (engl. käännös). Nykyisin rakennelman on ehdotettu olleen esimerkiksi muistomerkki, vartiotorni tai pieni linnoitus, turvapaikka, maanviljelystuotteiden säilytyspaikka tai fryktoria eli savuviestien, eräänlaisen optisen lennättimen, viestiasema.

Ranskalaiset tutkivat Ellinikón pyramidia osana Morean tutkimusretkeä vuonna 1829. Pyramidin ensimmäiset kaivaukset suoritti Theodor Wiegand vuonna 1901. American School of Classical Studies at Athens tutki sitä laajemmin vuonna 1937. Uudempia tutkimuksia on suoritettu vuonna 1995.

 Rakennelma 

Ellinikón pyramidi sijaitsee Argoliin tasangon lounaislaidalla noin kahdeksan kilometriä luoteeseen Árgoksen kaupungista ja lähellä Ellinikón ja Kefalárin kyliä. Antiikin aikana pyramidi oli Argoksesta Tegeaan, Arkadiaan ja Kynuriaan johtaneen tien varrella.

pienoiskuva|Pyramidin rakenne. Charles Robert Cockerell, 1830.
Pyramidi on tehty suurista harmaista kalkkikivistä, jotka ovat peräisin lähiseudulta. Muuraus on osaksi kyklooppimuurimaista ja tehty puolisuunnikkaan muotoisista kivistä, ja osaksi polygonaalista eli tehty epäsäännöllisemmistä kivistä. Välit on täytetty pienemmillä kivillä. Muurauksessa on kuitenkin selvä tendenssi neliömäisiin muotoihin ja vaakasuoriin linjoihin. Kivien välissä on merkkejä laastista, minkä oletetaan kuitenkin kuuluvan myöhempiin korjausvaiheisiin. Pyramidin seinät nousevat kaltevasti noin 60 asteen kulmassa.

Pyramidin pohjan koko on noin 7,03 × 9,07 metriä. Muoto ei ole täysin symmetrinen, sillä itäsivulla kohdassa, jossa on rakennelman sisäänkäynti, pohjakaavassa on lovi. Sisäänkäyntiportti, jonka yläosa on kolmiomainen kuten Mykenen Leijonaportissa ja Atreuksen aarrekammiossa, johtaa kapeaan käytävään. Sen päässä oikealla puolella on pienempi sisäänkäynti, joka on pyramidin sisäosan eteläseinässä. Pyramidin sisällä on noin seitsemän metriä pitkä kammio.

Rakennelma on säilynyt noin 3,5 metrin korkeudelle saakka. Säilynyt osa on suhteellisen hyvässä kunnossa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Argolis
Luokka:Árgos-Mykínes
Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa
Luokka:Kreikkalaiset pyramidit