Suomen aluevaalit 2025

Suomen aluevaalit 2025 järjestettiin 13. huhtikuuta 2025, samaan aikaan vuoden 2025 kuntavaalien kanssa. Vaaleissa valittiin hyvinvointialueiden aluevaltuustot nelivuotiskaudelle. Helsingissä ei järjestetty aluevaaleja vaan pelkästään kuntavaalit, koska Helsingin kaupunki järjestää omat sote-palvelunsa itsenäisesti.

 Aikataulu 
+TapahtumaPäivämääräÄänioikeusrekisterin tietojen poimintapäivä21.2.2025Ehdokashakemusten jättöpäivä4.3.2025Ehdokasasettelun vahvistaminen ja ehdokasnumeroiden julkaiseminen13.3.2025Ennakkoäänestys kotimaassa2.–8.4.2025Ennakkoäänestys ulkomailla2.–5.4.2025Vaalipäivä13.4.2025Tulosten vahvistaminen16.4.2025Uudet aluevaltuustot aloittavat1.6.2025

 Muutoksia aikaisempiin vaaleihin 
Koska aluevaalit järjestettiin samaan aikaan kuntavaalien kanssa, kaikkien aluevaaliehdokkaiden ehdokasnumero oli nelinumeroinen alkaen numerosta 2002 numeron 2 sijaan. 

Äänestyspaikoilla käytettävä aluevaalien äänestyslippu ja vaaliuurna olivat valkoisen sijaan violetteja.

 Ehdokkaat 
Koko maassa oli yhteensä 10 097 ehdokasta, joiden joukosta valittiin 1 379 aluevaltuutettua.https://vaalit.fi/hyvinvointialueet-ja-aluevaltuustot

 Äänestysaktiivisuus 
+Aluevaalit 2025ÄänestysprosenttiLukumääräÄänioikeutettujaEnnakkoäänestys27,2Vaalipäivä24,5Yhteensä51,7

 Tulokset 
pienoiskuva|776x776px|Kartta aluevaltuustojen paikkajakaumasta puolueittain, valtuustojen paikkamäärä numeroituna.|class=notpageimage

Vaalien suurimmat voittajat olivat SDP, vihreät ja vasemmistoliitto. Hallituspuolueista RKP:n ja kristillisdemokraattien kannatus kasvoi. Suurimman vaalitappion koki perussuomalaiset.

Suomen aluevaalien 2025 tulokset
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/−
! width="30"| Paikat
! width="35"|+/−
|-
| 
| 
| 22,5
| +3,2
| 321
| +44
|-
| 
| 
| 20,5
| –1,1
| 281
| –8
|-
| 
| 
| 19,3
| +0,1
| 304
| +7
|-
| 
| 
| 9,1
| +1,1
| 117
| +17
|-
| 
| 
| 9,1
| +1,7
| 107
| +17
|-
| 
| 
| 7,8
| –3,3
| 105
| –50
|-
| 
| 
| 5,0
| +0,1
| 71
| –5
|-
| 
| 
| 4,8
| +0,6
| 62
| +5
|-
| 
| 
| 0,5
| –1,3
| 4
| –16
|-
| 
| 
| 0,4
| uusi
| 0
| uusi
|- 
| 
| 
| 0,2
| +0,2
| 0
| 0
|-
| 
| 
| 0,1
| 0,0
| 0
| 0
|-
| 
| 
| 0,1
| 0,0
| 0
| 0
|-
| 
| 
| 0,0
| –1,3
| 0
| –10
|-
| 
| 
| 0,0
| –0,1
| 0
| 0
|-
| 
| 
| 0,0
| 0,0
| 0
| 0
|-
| style="background-color: #B0B0B0;" |
| style="text-align: left;" | Muut ryhmät
| 
| 0,6
| –0,1
| 7
| –1
|-
| colspan="7" style="background-color:#E9E9E9"| 
|- style="font-weight:bold;"
| style="text-align:left;" colspan="2"| Yhteensä
| 
| 100 %
| style="background-color:#E9E9E9;"|
| 
| style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="7" style="background-color:#E9E9E9"| 
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Hyväksyttyjä ääniä
| 
| 96,0
| style="background-color:#E9E9E9" colspan="3" rowspan="4"|
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Hylättyjä
| 
| 4,0
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Äänestäneitä
| 
| 51,7
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Äänioikeutettuja
| 
| style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="7" style="background-color:#E9E9E9"| 
|-
| style="text-align:left;font-size:90%;" colspan="9"| Lähteet: 
|}

 Äänestämisen ongelmat 
Aluevaaleissa mitätöitiin yhteensä 81 966 ääntä eli 4,0 % annetuista äänistä. Samaan aikaan järjestetyissä kuntavaaleissa mitätöitiin 1,6 % annetuista äänistä. Aluevaalien mitätöityjen äänien määrä 11-kertaistui edellisistä aluevaaleista. Vastaavan suuruisia hylkäysprosentteja oli edellisissä samaan aikaan järjestetyissä vaaleissa vuonna 1996, jolloin kunnallisvaalien hylkäysprosentti oli 1,4 ja Euroopan parlamentin vaalien 4,9.

Oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan äänestäjien joukossa oli epätietoisuutta siitä, miten äänestäminen käytännössä tapahtuu. Suurin osa hylätyistä äänistä jätettiin huomioimatta siksi, ettei äänestyslipun merkinnästä selvästi käynyt ilmi, mitä ehdokasta se tarkoitti. Tähän kategoriaan kuuluvat ne tapaukset, joissa äänestäjä merkitsi vahingossa kuntavaalien ehdokasnumeron aluevaalien äänestyslippuun ja toisin päin. Toiseksi eniten hylättiin sellaisia äänestyslippuja, joihin oli lisätty esimerkiksi äänestäjän nimi, erityinen tuntomerkki tai muu asiaton merkintä. Kolmanneksi yleisin äänen hylkäämisen syy oli tyhjä äänestyslippu.

Oikeusministeriö kertoi käynnistävänsä selvityksen hylättyjen äänten suuresta osuudesta. Myös eduskunnan perustuslakivaliokunta on päättänyt selvittää asiaa.

 Kannatustutkimukset 
 Valtakunnalliset aluevaalien puoluekannatuskyselyt 
 Tutkimusaika Gallup Kokonaisotos Puoluekantansailmoittaneet (%) Kok. SDP Kesk. PS Vas. Vihr. RKP KD Liik. Muut Johto13.4.2025 Aluevaalit 202520,522,519,37,89,19,15,04,80,51,4 2,110.3.–7.4.2025 Taloustutkimus 2 135 6621,021,317,89,210,09,54,34,11,01,8 0,3Maalis-huhtikuu 2025 Verian – 7018,923,317,711,69,57,84,63,60,82,2 4,413.–31.3.2025 Åbo Akademi 3 092 63,819,220,715,013,013,07,43,44,11,92,2 1,56.–20.3.2025 Verian 1 779 –19,122,517,711,79,68,54,53,50,92,0 3,410.2.–4.3.2025 Taloustutkimus 2 168 6819,822,219,210,79,97,54,33,90,71,8 2,413.1.–3.2.2025 Taloustutkimus 2 224 6720,322,918,410,810,27,73,04,10,62,0 2,623.1.2022 Aluevaalit 202221,619,319,211,18,07,44,94,21,82,4 3,7

 Lähteet 

Aiheesta muualla
 Aluevaalit 2025 Vaalien tieto- ja tulospalvelussa. Oikeusministeriö.

Luokka:Aluevaalit
Luokka:Vuoden 2025 vaalit
Luokka:Suomen politiikka 2020-luvulla