Butšan verilöyly

pienoiskuva|Tuhoutunut auto Butšan kaduilla. Sisällä kuollut henkilö.

Butšan verilöyly on Venäjän vuoden 2022 hyökkäyssodan aikainen epäiltyjen sotarikosten sarja Butšan kaupungissa lähellä Kiovaa. Tapahtumat tulivat julki Ukrainan armeijan vapautettua kaupungin Venäjän armeijan miehitykseltä 1. huhtikuuta 2022. Ukraina ilmoitti 2. huhtikuuta koko Kiovan alueen olevan taas sen hallussa. Venäjä hyökkäsi kaupunkiin sodan alkuvaiheessa 27. helmikuuta ja poistui Butšan pormestarin mukaan 31. maaliskuuta.

Merkittäviä verilöylyssä kuolleita henkilöitä olivat mm. liikemies ja entinen presidenttiehdokas Oleksandr Ržavskyi, journalisti Zoreslav Zamoiskyi sekä Kiovan slaavilais-evankelisen seminaarin dekaani Vitali Vynohradov.

 Verilöylyn paljastuminen ja uhrit 
pienoiskuva|Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin puhe koskien Butšan verilöylyä.
Butšan pormestari Anatoli Fedorukin mukaan kaupungista on löytynyt noin 300 ihmisen ruumiit ja avoin joukkohauta. Sunnuntaina 3. huhtikuuta Ukrainan armeija julkaisi kuvia kellareista, joita epäillään käytetyn kidutuskammioina. Niistä löytyneistä, siviiliväestöön kuuluneista ruumiista löytyi merkkejä ensin polviin ja sitten vasta päähän kohdennetuista ampumisista.

 Ukrainan ja Venäjän syytteet 

 Ukrainan kanta 
Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba vetosi kansainväliseen rikostuomioistuimeen, jotta se lähettäisi osaston keräämään todisteita Venäjän tekemistä sotarikoksista.

Ukrainan pääsyyttäjä Andri Kostinin mukaan Venäjän armeija teki 9000 sotarikosta Butšassa, tappaen yli 1700 siviiliä.

 Venäjän kanta 
Venäjän federaation tutkintakomitea ilmoitti 4. huhtikuuta alkavansa tutkia tapahtumaa Ukrainan tekaisemana provokaationa. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov kiisti Venäjän syyllisyyden ja sanoi mediassa levinneissä kuvissa olevien vainajien olevan lavastettuja. Venäjä on kuitenkin pidättänyt henkilöitä, jotka ovat puhuneet verilöylystä ja väittäneet sen olevan Venäjän syytä.

Satelliittikuvien perusteella Butšan kaduilla maanneet vainajat ovat kuolleet kaupungin ollessa venäläisten hallussa.

 Reaktioita 

  Yhdistyneet kansakunnat: pääsihteeri António Guterres sanoi olevansa järkyttynyt ja vaati riippumattoman tuomioistuimen selvitystä.
  Euroopan unioni: komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen kirjoitti Twitterissä olevansa järkyttynyt ja vaati pikimmiten riippumatonta tutkintaa sekä todettujen sotarikollisten asettamista vastuuseen.
 : ulkoministeri Antony Blinken sanoi kasvavien sotarikoksia koskevien todisteiden olevan ”isku mahaan” ja tarjosi Yhdysvaltojen apua rikosten dokumentointiin ja tekijöiden syyttämiseen.
 : tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin tuomitsivat verilöylyn ja korostivat kansainvälisen tuomioistuimen roolia tapauksen selvittämisessä ja syyllisten tuomitsemisessa.
 : pääministeri Kaja Kallas vertasi verilöylyä Neuvostoliiton ja natsi-Saksan tekemiin joukkomurhiin ja sanoi Butšan olevan rikospaikka eikä taistelukenttä.
 : ulkoministeri Gabrielius Landsbergis ilmoitti 4. huhtikuuta sulkevansa Venäjän konsulaatin Klaipėdassa ja kutsuvansa Moskovan suurlähettiläänsä kotiin. Lisäksi maa aikoo lähettää Kiovan suurlähettiläänsä takaisin Ukrainaan. Landbergis sanoi, että Venäjän toimet ovat menneet "kaikkien sivistyneen maailman normien yli".
 : presidentti Maia Sandu kutsui verilöylyä rikokseksi ihmisyyttä vastaan ja julisti maanantain 4. huhtikuuta kansalliseksi suruajaksi Ukrainassa kuolleiden muistolle.
 : ulkoministeri Joseph Wu tuomitsi teot Twitterissä ja vaati syyllisten saattamista oikeuden eteen rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 : pääministeri Fumio Kishidan mukaan Venäjä on rikkonut kansainvälistä lakia tappamalla siviilejä.

 Lähteet 

Aiheesta muualla



Verilöyly
Luokka:Joukkosurmat Ukrainassa
Luokka:Sotarikokset Venäjän 2022 hyökkäyksen Ukrainaan aikana