Veli Byström

Veli Johan Byström (8. toukokuuta 1892 Raahe – 29. huhtikuuta 1960) oli suomalainen varakonsuli ja paperitehtaan isännöitsijä. Hän oli 1930-luvun alussa mukana Lapuan liikkeen toiminnassa, ja hän johti Mäntsälän kapinan aikana maaliskuussa 1932 Jyväskylässä kapinallisiin kuuluneita suojeluskuntalaisia.Geni.com : Veli ByströmFemtioåring, Hufvudstadsbladet, 09.05.1942, nro 123 (2. painos), s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Veli Byströmin vanhemmat olivat merikapteeni Johan Jakob (Janne) Bystrom (Pyhälä) (1838–1904) ja tämän toinen puoliso Maria Julia Byström, o.s. Gillberg (1855–1945). Byström oli naimisissa kahdesti, ensin vuodesta 1914 kirjallisuuden kääntäjä Siiri Siegbergin (1890–1940) kanssa ja sitten vuodesta 1916 sairaanhoitaja Lyyli Karjalaisen (1891–1960) kanssa.Perheuutisia, Raahen Sanomat, 16.07.1914, nro 77, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotPikku uutisia, Wiipuri, 29.08.1916, nro 198, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Byström kävi Raahen Porvari- ja Kauppakoulun, ja hän oli sen jälkeen 29 vuoden ajan Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n ja sen edeltäjien palveluksessa lukuun ottamatta paria vuotta, jolloin hän oli Mäntän paperitehtaan palveluksessa. Byström oli prokuristina Valkeakosken ja Simpeleen tehtailla ja sen jälkeen toimi isännöitsijänä ensin Myllykosken paperitehtaalla 1920–1926 ja sitten Jämsänkosken paperitehtaalla 1926–1939. Tänä aikana hän oli Simpeleen kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

Suomen sisällissotaan Byström osallistui valkoisten joukoissa ensin Vilppulassa ja sitten Karjalan rintamalla. Sodan jälkeen hän oli johtotehtävissä suojeluskuntajärjestössä Sortavalan ja sittemmin Jyväskylän suojeluskuntapiirien alueella.

Byström toimi 1930-luvun alussa Lapuan liikkeen Keski-Suomen piirijärjestön puheenjohtajana. Mäntsälän kapinan puhjettua Jämsänkosken suojeluskuntalaiset liittyivät kapinallisiin ja lähtivät valtaamaan Jyväskylää. Jämsänkosken herrat olivat kaikki Jyväskylässä, Suomen Sosialidemokraatti, 09.03.1932, nro 68, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotJyväskylään kokoontuneet kapinalliset ottivat torstai-iltana 3. maaliskuuta haltuunsa suojeluskuntatalon, puhelinkeskuksen, lennättimen ja miehittivät Jyväskylän rautatieaseman. He estivät Keskisuomalainen-lehden ilmestymisen ja ottivat haltuunsa Sisä-Suomi-lehden toimittamisen. Kapinalliset yrittivät illan aikana hajottaa Jyväskylän kaupungintaloon kokoontuneen presidentti Svinhufvudia ja laillista hallitusta tukeneen maakuntakokouksen mutta joutuivat poistumaan kokousyleisön noustua vastarintaan. Järjestys palautui Jyväskylään seuraavan päivän kuluessa.Yleistilanteen selkeytyminen jatkuu. Äkkikaappaus Jyväskylässä - irrallinen tapaus, Helsingin Sanomat, 05.03.1932, nro 64, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotMiten kapinalliset valtasivat Jyväskylän, Helsingin Sanomat, 05.03.1932, nro 64, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Byström pidätettiin kapinan jälkeen, ja 24. maaliskuuta valtioneuvosto määräsi tasavallan suojelulain perusteella Jyväskylän kapinallisia johtaneen Byströmin, agronomi Aarno Tavailan, rakennusmestari Simo Valtosen ja Helsingissä pidätetyn meriväenluutnantti Esra Terän vangittaviksi.Lapuanliikkeen toiminta kielletty, Helsingin Sanomat, 25.03.1932, nro 83, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Mäntsälän kapinan johtajien oikeudenkäynti alkoi Turun hovioikeudessa 26. heinäkuuta 1932. Kapinajutun käsittely alkanut Turussa, Helsingin Sanomat, 27.07.1932, nro 200, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Byström vapautettiin vankeudesta 15. lokakuuta 1932 yhdessä kolmen muun kapinallisiin kuuluneen kanssa.Neljä kapinajohtajaa katsottu rauhallisille oloille "vaarattomiksi", Suomen Sosialidemokraatti, 15.10.1932, nro 282, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Byström oli sittemmin Jämsänkoskella mukana IKL:n järjestötoiminnassa.Isänmaallisen kansanliikkeen järjestötoiminta, Ajan Suunta, 07.06.1933, nro 128, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Turun hovioikeus tuomitsi 21. marraskuuta 1932 Byströmin avunannosta kapinaan yhden vuoden vankeustuomioon ja lisäksi korvauksiin. Päätös Mäntsälän jutussa, Helsingin Sanomat, 22.11.1932, nro 318, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Korkein oikeus piti helmikuussa 1934 antamassaan päätöksessä tuomion muuttumattomana.Anomus presidentille, Helsingin Sanomat, 15.04.1934, nro 100, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Byström vapautui Riihimäen varavankilasta 18. lokakuuta 1934 yhdessä Tavailan ja Valtosen kanssa.Mäntsälän miehet vapautuneet, Sisä-Suomi, 20.10.1934, nro 242, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Vuonna 1939 Byström siirtyi Ouluun ryhtyäkseen laivanselvitys- ja huolintaliike Wiljo Byström & Co:n toimitusjohtajaksi liikkeen vuonna 1918 perustaneen Byströmin veljen konsuli Wiljo Byströmin kuoltua 1932. Liike oli 1930-luvulla Oulun suurin kivihiilen ja koksin myyjä. Vuonna 1939 Veli Byströmistä tuli myös Ruotsin varakonsuli Oulussa.Isännöitsijä Veli Byströmin jäähyväistilaisuudet 30.4.-39, Työn äärestä : Yhtyneet paperitehtaat oy:n henkilöstölehti, 01.01.1939, nro 2, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotViljo Byström & Co, Kauppias : Suomen vähittäiskauppiasliiton äänenkannattaja, 01.07.1934, nro 13, s. 105, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Wiljo Byström & Co myytiin vuonna 1974 Herman Andersson Oy:lle. Byströmin talon vilkas vuosisata : Wiljo Byström palkitsi ahkerat lastaajat

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat
Luokka:Lapuan liikkeessä vaikuttaneet henkilöt
Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset
Luokka:Simpeleen kunnanvaltuutetut
Luokka:Vuonna 1892 syntyneet
Luokka:Vuonna 1960 kuolleet