Perussuomalaisten historia

Perussuomalaisten historia käsittelee Perussuomalaiset-puolueen historiaa. Perussuomalaiset perustettiin vuonna 1995 vararikkoon päätyneen Suomen Maaseudun Puolueen seuraajaksi. Puolueen alkutaival oli tahmea mutta nousujohteinen ja monien ja värikkäiden vaiheiden kautta se on onnistunut vakiinnuttamaan asemansa yhtenä kolmesta suuresta puolueesta sosialidemokraattien ja kokoomuksen joukkoon kilpailemaan suurimman puolueen asemasta.

Puolueen kannatus on kasvanut yhteiskunnassa tapahtuneiden muutosten myötä, joihin perinteiset puolueet eivät ole kyenneet riittävästi vastaamaan. Puolue oli pitkään EU-kriittinen pienpuolue, kunnes nousi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa eduskunnan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi keräten noin 19 prosentin kannatuksen. Vaalimenestykseen keskeinen syy oli eurovaluuttaan liittyneet Kreikan tukipaketit, joita puolue asettui johdonmukaisesti vastustamaan. Tämä politiikka vetosi erityisesti miesäänestäjiin, ja puolueen kannatus onkin sen historian ajan ollut miesvaltainen.

Vuonna 2015 perussuomalaiset osallistui Keskustan johtamaan Sipilän hallitukseen, mikä johti puolueen gallupmenestyksen romahtamiseen ja perussuomalaisten puoluekokous 2017 puolueen eduskuntaryhmän jakautumiseen kahtia. Puolue uudistui eurooppalaisen oikeistopopulistisen valtavirran mukaiseksi maahanmuutto- ja islamkriittiseksi puolueeksi.

Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa puolue nousi takaisin toiseksi suurimmaksi puolueeksi ja edustajakunta uusiutui suuresti. Puolue vastasi monille miesäänestäjillensä annettuja lupauksia 2019–2021 ja seuraavaksi puoluejohtajaksi nousi elokuussa 2021 naishenkilö laaja-alaisemmalla paletilla. Puolue menestyi eduskuntavaaleissa 2023 entistäkin paremmin ja puolue päätti osallistua oikeistolaiseen Orpon hallitukseen.

 Puolueen perustaminen 
Perussuomalaiset perustettiin 11. toukokuuta 1995 vararikkoon päätyneen Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) seuraajapuolueeksi, ja se merkittiin puoluerekisteriin 13. lokakuuta 1995. Puolueella oli perustettaessa yksi kansanedustaja, SMP:n listalta Vaasan vaalipiiristä valittu Raimo Vistbacka, joka myös päätti uuden puolueen nimestä sekä toimi perussuomalaisten puheenjohtajana vuoteen 1997.Jokisipilä 2021, s. 29

Kunnallisvaaleissa 1996 perussuomalaiset asetti ehdokkaita noin 150 kunnassa, keräsi yli 21 tuhatta ääntä ja sai 138 valtuutettua. Tuolloin puolue nautti yli 10 prosentin kannatusta 20 kunnassa. Perussuomalaiset kuitenkin menetti SMP:ltä periytyneitä paikkoja 216 eli 61 prosenttia kaikista valtuustopaikoistaan, ja puolueen kannatus putosi SMP:n vuoden 1992 kunnallisvaalien tuloksesta puolitoista prosenttia.https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/119857/xkvaa_199600_1997_dig.pdf?sequence=1&isAllowed=y

 Varhainen EU-kriittinen puolue 
Vuonna 1997 perussuomalaisten johtoon nousi Timo Soini, jota ei kuitenkaan valittu vuoden 1999 vaaleissa eduskuntaan. Perussuomalaisten listoilta eduskuntaan pääsi ainoastaan Raimo Vistbacka, joka uusi paikkansa. Saman vuoden eurovaaleissa perussuomalaiset oli vaaliliitossa KIPU:n ja EKA:n kanssa.Ehdokkaiden asettaminen (Tilastokeskus 27.5.1999)

Vuoden 2000 presidentinvaalissa perussuomalaiset asetti ehdokkaakseen toisen puolueen, Vapaan Suomen Liiton puheenjohtaja Ilkka Hakalehdon. Ehdokkuuden tueksi muodostettiin Raimo Vistbackan johtama Itsenäisen Suomen Puolesta 2000 -kansalaisliike, joka oli puolueiden yhteiselin EU-kriittisten voimien kokoamiseksi. Hakalehto jäi vaalissa kuudenneksi seitsemän ehdokkaan joukossa 1,0 prosentin kannatuksellahttps://www.stat.fi/til/pvaa/2000/pvaa_2000_2004-05-31_kat_002.html.

Eduskuntavaaleissa 2003 puolue sai kolme edustajaa: uusina valittiin puheenjohtaja Timo Soini Uudeltamaalta ja Tony Halme Helsingistä. Vuoden 2004 eurovaaleissa perussuomalaiset solmi vaaliliiton kristillisdemokraattien kanssa, saaden kuitenkin vain noin 0,5 prosenttia äänistä.

Puolueen ehdokas presidentinvaaleissa 2006 oli Timo Soini, joka sai 3,4 prosenttia äänistä. Soinin kampanjan tärkeimpiä vaaliteemoja olivat EU-vastaisuus ja Suomen itsenäisyys. Hän vaati kansanäänestystä Euroopan unionin jäsenyydestä ja eroa siitä kansanäänestyksen tuloksen perusteella. Kampanja-avauksessa soi Kari Tapion kappale ”Olen suomalainen” ja kampanjan slogan oli ”Suomen Soini presidentiksi”.

Vuoden 2007 eduskuntavaaleihin puolue asetti tavoitteekseen 6 prosentin kannatuksen ja 10 paikkaa. Edellisissä vaaleissa valittu Tony Halme ei tosin asettunut ehdolle. Puolue solmi vaaliliittoja Itsenäisyyspuolueen, kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja Köyhien Asialla -puolueen kanssa. Lopulta perussuomalaisten kannatus nousi 4 prosenttiin ja paikkamäärä viiteen. Soinin ja Vistbackan lisäksi eduskuntaryhmään nousivat Pentti Oinonen, Pertti ”Veltto” Virtanen ja Pirkko Ruohonen-Lerner, kaksi jälkimmäistä sitoutumattomina. Soini keräsi kolmanneksi eniten ääniä koko maassa.

Kunnallisvaaleissa 2008 perussuomalaiset kuusinkertaisti ääniosuutensa ja nelinkertaisti paikkamääränsä. Tuolloin perussuomalaisten kannatus nousi 5,4 prosenttiin.

Kesäkuun 2009 eurovaaleissa puolue sai jo melkein 10 prosenttia äänistä ja ensimmäisen europarlamenttiedustajansa, kun Soini tuli valituksi vaalien ylivoimaisena äänikuninkaana. Kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset olivat solmineet vaaliliiton.  Aiemmissa eurovaaleissa puolue jäi paikoista kauas. Soini keräsi 130 715 ääntä.

Ammattiyhdistysvaikuttaja Matti Putkonen liittyi perussuomalaisiin vuonna 2010 ja aloitti työskentelyn puoluetoimistolla. Marraskuussa 2010 kansanedustaja Markku Uusipaavalniemi loikkasi Suomen Keskustasta perussuomalaisiin.

 Nousu suureksi puolueeksi 
Eduskuntavaaleissa 2011 perussuomalaiset otti Suomen historian toiseksi suurimman vaalivoitonJokisipilä 2021, s. 55, kun puolueen kannatus nousi 19 prosenttiin, ja se sai itselleen 34 uutta paikkaa eduskuntaan tehden puolueen eduskuntaryhmästä 39 edustajan vahvuisen ja eduskunnan kolmanneksi suurimman. Soini kutsui tulosten varmistuttua vaalivoittoa ”jytkyksi”. Kaiken kaikkiaan perussuomalaiset keräsi 560 075 ääntä.

Puolue jättäytyi vaalien jälkeen oppositioon, koska se ei voinut hyväksyä vaalit voittaneen kokoomuksen kaavailemia EU-tukipaketteja. Europarlamentaarikoksi kahta vuotta aiemmin valittu Timo Soini palasi eduskuntaan ja hänen tilalleen europarlamenttiin siirtyi Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Sampo Terho. Eduskuntaan palasivat myös Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajina aikoinaan toimineet Anssi Joutsenlahti, Lea Mäkipää sekä Pentti Kettunen.

Soini oli ehdolla myös presidentinvaaleissa 2012. Odotuksia kehnompi menestys presidentinvaaleissa 2012 aiheutti kritiikkiä Timo Soinin kampanjaa kohtaan puolueen sisällä.Perussuomalaisten puoluekentällä kytee kapinahenki , viitattu 14.2.2012 (Arkistolinkki) 

Kunnallisvaaleissa 2012 perussuomalaiset yli kaksinkertaisti ääniosuutensa verrattuna vuoden 2008 vaaleihin ja lähes kolminkertaisti paikkamääränsä. Puolue nousi suurimmaksi ryhmäksi Uuraisilla ja Kihniössä.

Vuoden 2014 eurovaaleissa puolue sai äänistä noin 13 prosenttia ja nosti paikkamääränsä kahteen. Valituiksi tulivat vaalien toiseksi suurimmalla äänimäärällä Jussi Halla-aho sekä paikkansa uusinut Sampo Terho.

Suomen Uutiset -verkkolehden julkaisu alkoi joulukuussa 2014.

Eduskuntavaaleissa 2015 perussuomalaisten kannatus laski edellisvaalien tuloksesta, ja puolue menetti eduskunnassa yhden paikan. Puolue nousi silti 38 kansanedustajallaan edustajamäärältään Suomen toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Ääniä puolue sai kolmanneksi eniten (17,7 %)eduskuntavaalit_2015, jääden keskustan ja kokoomuksen taakse.

Sipilän hallitukseen osallistuminen

Vuonna 2015 perussuomalaiset päätti Timo Soinin johdolla lähteä hallitukseen ensimmäistä kertaa. Se sai keskustan ja kokoomuksen kanssa muodostetusta Sipilän hallituksesta neljä ministerinpaikkaa. Ulkoministeriksi ja pääministerin sijaiseksi nousi Soini, puolustusministeriksi Jussi Niinistö, työministeriksi Jari Lindström ja terveysministeriksi Hanna Mäntylä.

Puoluejohtajana Soini hyväksyi elokuussa 2015 Kreikan kolmannen tukipaketin. Soinin mukaan ”nyt oli eri tilanne” kuin tiukasti perussuomalaisten vastustaman toisen tukipaketin tapauksessa.Myöhemmin kokoomuksen tuolloinen puheenjohtaja Alexander Stubb paljasti kokoomuksen pyrkineen ”halaamaan perussuomalaiset hallituksessa kuoliaaksi”. Tällä Stubb tarkoitti sitä, että hallitus tulisi tekemään muutoksia ja tekoja, jotka olivat aiemmin olleet perussuomalaisille tärkeitä kritiikin kohteita, eikä puolue pystyisi täyttämään kaikkia lupauksiaan, joita se oli oppositiossa esittänyt.

Perussuomalaisten gallupkannatus alkoi heiketä merkittävästi pian vaalien jälkeen. Puoluejohtaja Soinin mukaan kannatuslaskuun syynä oli työntekijöihin osuneet Sipilän hallituksen pakkolait. Kannatuslaskuun vaikutti myös vuonna 2015 Suomessa alkaneen ja vuonna 2016 jatkuneen Euroopan pakolaiskriisin paisuminen.

Sampo Terho nousi Eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeriksi 5. toukokuuta 2017.https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1347.aspx Hän oli perussuomalaisten viides ministeri.

 Puheenjohtajavaali ja eduskuntaryhmän hajoaminen 2017 

Timo Soini ilmoitti blogissaan maaliskuussa 2017, ettei asetu uudelleen ehdolle puolueen puheenjohtajaksi kesäkuun 2017 puoluekokouksessa.

Puheenjohtajaehdokkaiksi ilmoittautuivat mm. eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja hiljattain ministeriksi nostettu Sampo Terho, kansanedustajat Leena Meri ja Veera Ruoho sekä europarlamentaarikko Jussi Halla-aho. Ehdokkuudesta kieltäytyivät eduskunnan puhemies Maria Lohela sekä ministerit Jussi Niinistö ja Jari Lindström. Puheenjohtajavaali käytiin 10. kesäkuuta ja Halla-aho voitti sen jo ensimmäisellä kierroksella saatuaan yli 50 prosenttia äänistä.Jussi Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi. Yle Uutiset. 10.6.2017 

Kaksi päivää puheenjohtajavaalin jälkeen keskusta ja kokoomus ilmoittivat, etteivät ne jatka hallituksessa Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa. Halla-ahon mukaan perussuomalaiset oli halukas sitoutumaan hallitusohjelmaan, mutta pääministeri Juha Sipilä ei suostunut tiukentamaan maahanmuuttopolitiikkaa. Seuraavana päivänä enemmistö puolueen kansanedustajista erosi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä ja perusti Uusi vaihtoehto -nimisen eduskuntaryhmän.

16. kesäkuuta 2017 Perussuomalaisten puoluehallitus päätti virallisesti erottaa kaikki Uuteen vaihtoehtoon loikanneet perussuomalaisista. Heille, jotka tekivät päätöksen pikaistuksissaan, annettiin tosin kesäkuun loppuun asti aikaa vaihtaa takaisin perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Lopulta Ritva ”Kike” Elomaa sekä Arja Juvonen ilmoittivat palaavansa perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Puolueen ”hoviin” kuulunut Raimo Vistbacka kuitenkin poistui puolueesta. Lisäksi hoviin kuulunut mainosyrittäjä Jukka Jusula leikkasi saksilla jäsenkirjansa televisiolähetyksessä.

 Halla-ahon kausi (2017–2021) 
Vuonna 2017 Perussuomalaiset joutui lähtemään hallituksesta, koska muut hallituspuolueet eivät halunneet jatkaa yhteistyötä Jussi Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa. Halla-aho on maininnut hallitusyhteistyön kariutumisen syyksi maahanmuuttovaatimuksen. Perussuomalaisista loikanneiden kansanedustajien perustama Uusi vaihtoehto (sittemmin Sininen eduskuntaryhmä) jäi hallitukseen.

Vuoden 2018 presidentinvaalissa puolueen 1. varapuheenjohtaja ja ensimmäisen kauden kansanedustaja Laura Huhtasaari sijoittui kolmanneksi lähes 7 prosentin ääniosuudella. Tulos tulkittiin voitoksi puolueelle, jonka eduskuntaryhmä oli hajonnut kahtia edellisenä vuonna.Onko Laura Huhtasaaren 6,9 prosenttia paljon vai vähän? Perussuomalaiset julistivat sen voitoksi ja tutkija kertoo, miksi he ovat oikeassa, viitattu 31.1.2018 (Arkistolinkki)

Eduskuntavaaleissa 2019 perussuomalaisten kannatus pieneni hieman edellisvaaleihin verrattuna, mutta puolue onnistui saamaan yhden kansanedustajan paikan enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Perussuomalaiset nousi eduskunnan toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Puoluejohtaja Halla-aho tuli valituksi eduskuntavaaleissa ja oli vaalien ääniharava. Hän tuli kotimaan politiikkaan Euroopan parlamentista vasta heinäkuussa 2019.https://www.eduskunta.fi/FI/kansanedustajat/Sivut/1109.aspx 

Toukokuun 2019 eurovaaleissa perussuomalaiset sai äänistä noin 14 % ja säilytti molemmat paikkansa. Valituiksi tulivat Laura Huhtasaari ja Teuvo Hakkarainen.

Eduskunnan istumajärjestyksessä puolue oli pitkään sijoitettu keskelle, keskustan ja vihreiden väliin, mutta vuoden 2019 valtiopäivillä se päätettiin siirtää salin oikeaan laitaan. Perussuomalaiset vastustivat siirtoa kaikkien muiden puolueiden kannattaessa sitä.Eduskunta äänesti istumajärjestyksestä – Perussuomalaiset siirretään vasten tahtoaan istuntosalin oikeaan laitaan Yle 7.5.2019. Viitattu 8.5.2019. Halla-ahon johdolla perussuomalaiset vastustivat Suomen osallistumista EU:n koronaelvytyspakettiin ja vaativat kansanäänestystä siitä.

Vuonna 2020 Ano Turtiainen erotettiin Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä rasistisen somekirjoittelun takia ja hän jatkoi tämän jälkeen omassa Valta kuuluu kansalle -eduskuntaryhmässä. Seuraavana vuonna Turtiainen erotettiin puolueesta. Lehtitietojen mukaan taustalla oli myös puolueen kritisointi ja Turtiaisen uhkaava käyttäytyminen varapuhemies Juho Eerolaa kohtaan.

Kuntavaaleissa 2021 perussuomalaiset sai historiansa korkeimman kannatuksen kuntavaaleissa: 14,5 prosenttia.

Kuntavaalien jälkeen kesäkuussa 2021 Halla-aho ilmoitti että hän ei hae jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana. Elokuun 2021 puheenjohtajakilpaan ilmoittautuivat kansanedustaja Sakari Puisto, varapuheenjohtaja Riikka Purra ja perussuomalaisten jäsenet Ossi Tiihonen sekä Kristiina Ilmarinen. Purra voitti puheenjohtajakilvan.

 Purran kausi (2021–) ja osallistuminen Orpon hallitukseen 

Kuntavaalien jälkeen kesäkuussa 2021 Halla-aho ilmoitti, ettei hän hae jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana. Elokuun 2021 puheenjohtajakilvan voitti Riikka Purra ja uudeksi puoluesihteeriksi valittiin pastori ja Venäjä-tutkija Arto Luukkanen.

Aluevaaleissa 2022 perussuomalaiset sai 11,1 prosentin kannatuksen.Aluevaalit 2022: tulospalvelu. Yle. Viitattu 12.8.2023. Kansallista Kokoomusta aiemmin edustanut istuva kansanedustaja Wille Rydman siirtyi perussuomalaisiin tammikuun alussa 2023.Kokoomuksesta eronnut Wille Rydman liittyy perussuomalaisiin. Yle Uutiset 3.1.2023. Viitattu 12.8.2023.

Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset oli toiseksi suurin puolue. Se kasvatti eduskuntaryhmäänsä seitsemällä kansanedustajalla verrattuna edellisiin vaaleihin. Vahvinta kannatusaluetta puolueella oli Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Huhtikuussa 2024 puolueen kansanedustaja Timo Vornanen aiheutti mediakohun ammuskeltuaan päihtyneenä helsinkiläisen yökerhon edustalla. Useista rikoksista epäilty Vornanen erotettiin tapahtuneen jälkeen eduskuntaryhmästä ja puolueesta, minkä myötä puolue menetti yhden kansanedustajapaikan.

Perussuomalaiset ovat osallistuneet Orpon hallitukseen hallitusneuvottelujen jälkeen vuodesta 2023. Orpon hallitus ajautui kuitenkin pian kriisiin, sillä pian hallituksen aloitettua toimintansa mediaan nousi Riikka Purran vanhoja rasistisia ja väkivaltaa ihannoivia verkkokirjoituksia. Jo aiemmin elinkeinoministerinä toiminut Vilhelm Junnila joutui eroamaan äärioikeistokytköksiensä takia. Purra ei nähnyt alun perin kirjoituksiaan ongelmallisina, mutta esitti kuitenkin myöhemmin anteeksipyynnön kirjoitteluistaan ja totesi, ettei perussuomalaisissa hyväksytä rasismia tai syrjintää. Hallitus oli lähellä kaatua, mutta lopulta kriisi saatiin ratkaistua sillä, että hallitus käynnisti rasisminvastaisen ohjelman, jossa pyritään eri keinoin vähentämään rasismia yhteiskunnassa.

Presidentinvaaleissa 2024 puolueen ehdokkaana oli entinen puheenjohtaja Jussi Halla-aho, joka jäi kolmanneksi kokoomuksen Alexander Stubbin ja valitsijayhdistyksen Pekka Haaviston jälkeen. Vuoden 2024 europarlamenttivaalit tulkittiin puolueen osalta epäonnistumiseksi, sillä puolue sai vain yhden meppipaikan. Purra kommentoi tuloksia toteamalla: ”Ei sitä sovi peitellä, nyt tuli turpaan.” Heikkoa suoriutumista selitettiin muun muassa hallituksen toteuttaman leikkauspolitiikan aiheuttamalla epäsuosiolla. Keskustalainen kansanedustaja Pekka Aittakumpu loikkasi perussuomalaisiin oppositiosta syksyllä 2024, minkä jälkeen puolueen paikkamäärä palautui samalle tasolle kuin mitä se oli eduskuntavaalien jälkeen.

Vuoden 2025 kunta- ja aluevaalit koettiin edellisvuoden europarlamenttivaalien tavoin puolueen kannalta vaalitappiona. Perussuomalaisilla oli vaikeuksia löytää ehdokkaita ja ehdokasmäärä putosikin aiemmista vaaleista merkittävästi. Puolue menetti vaaleissa yli puolet äänestäjistään ja tippui kuudenneksi suosituimmaksi puolueeksi. Purra selitti tappiota ulkopuolisilla syillä, kuten hallitusvastuulla ja voittaneiden puolueiden vaalilupauksilla. Tutkijat eivät pitäneet hallituksessa tehtyjä leikkauksia kuitenkaan vaalitappion syynä, vaan näkivät tappion taustalla muun muassa perussuomalaisille tyypillisen vastakkainasetteluja korostavan politiikan ja sen, että puolue oli viestinnyt hallituksen leikkauksista mielipiteitä jakavalla tavalla.

Katso myös
Luettelo Perussuomalaisten puoluekokouksista

Lähteet


Viitteet

Kirjallisuutta


Aiheesta muualla
Yle: Perussuomalaiset syntyi niin kuin Suomessa ennen vanhaan synnyttiin: saunassa 9.6.2017.

*