Kserkseen kanava

Kserkseen kanava () oli antiikin aikainen kanava, joka kulki Akten niemen eli nykyisen Chalkidikín niemimaan Áthoksen niemen poikki Kreikassa. Sen rakennutti Persian kuningas Kserkses osana persialaissotien vuoden 480 eaa. hyökkäyksen valmisteluja.

 Historia 

Kserkseen kanava kaivettiin Persian kuningas Kserkseen käskystä ennen hänen persialaissotiin kuulunutta hyökkäystään Kreikkaan vuonna 480 eaa. Kanava kaivettiin siksi, ettei rannikkoa pitkin kohti Kreikkaa edenneen Persian laivaston tarvinnut kiertää merenkululle tuuliolosuhteidensa vuoksi vaarallista Akten niemen kärkeä eli Athos-vuorta. Kserkses halusi varoa tätä, sillä Mardonioksen johtama laivasto oli 12 vuotta aiemmassa hyökkäyksessä tuhoutunut niemeä kierrettäessä. Persialaiset olivat tuolloin menettäneet 300 laivaa ja  miestä. Kanava oli näin kriittinen uuden hyökkäyksen onnistumiselle mahdollistamalla niemen poikki oikaisun.

Kanavan rakentamisesta kertoo Herodotos Historiateoksensa seitsemännessä kirjassa. Hänen mukaansa se kaivettiin noin kolmen vuoden aikana ennen hyökkäystä, toisin sanoen noin vuosina 482–480 eaa.Herodotos: Historiateos 7.22–7.24, 7.37, 7.122. Suomennos Edvard Rein, kieliasua nykyaikaistettu. Hän kertoo:

pienoiskuva|vasen|Kserkseen kanava merkittynä vanhaan, antiikin aikaa kuvaavaan karttaan vuodelta 1923.
pienoiskuva|vasen|Kserkseen kanava digitaalisesti uudelleenluotuna Áthoksen niemen ilmakuvaan.

Kanavan mainitsee lyhyesti myös Thukydides.Thukydides: Peloponnesolaissota 4.109. Kanavan kaivaminen on ollut yksi aikansa suurimpia insinööritöitä. Sille on nähty esikuvia babylonialaisissa ja assyrialaisissa kanavointitöissä. Kanava oli kuitenkin tehty kiireellä, eikä sitä ollut tarkoitettu käytettäväksi pysyvänä kulkuväylänä hyökkäyksen jälkeenkin, eikä sitä koskaan ylläpidetty sellaisena.

Myöhemmin historiantutkijat ovat joskus epäilleet sitä, että kanava olisi todella rakennettu ainakaan loppuun saakka. Strabonin mukaan jo Demetrios Skepsisläinen epäili ainakin Herodotoksen kuvauksen paikkansapitävyyttä. M. G. A. P. de Choiseul-Gouffier teki huomioita kanavan paikasta vuonna 1766, ja W. M. Leake tutki paikkaa vuonna 1806. Näiden huomioiden perusteella voitiin jo hahmottaa kanavan ilmeinen sijaintipaikka. Nykyisin kanavan olemassaolo on voitu vahvistaa arkeologisesti käyttäen geofyysisiä seismisiä menetelmiä. Samalla on voitu paikantaa sen tarkka reitti. Löydökset osoittavat Herodotoksen kuvauksen paikkansapitävyyden.

 Rakennelma 
pienoiskuva|Kanavan koillispään paikka nykyisin, taustalla Néa Ródan kylä.

Kanava kulki niemen kapeimman kohdan poikki pohjoisrannalta nykyisen Néa Ródan kylän läheltä etelärannalle nykyiselle Trypitín rannalle, yhdistäen näin nykyiset Ierissóksenlahden ja Singitikóslahden. Kanavan pituus oli noin 12 stadionia eli noin kaksi kilometriä. Kanavan leveys oli noin 30 metriä, mutta sen sivut olivat hyvin loivat, ja pohjalla sen leveys oli noin 15 metriä. Tämä mahdollisti juuri ja juuri kahden sotalaivan kulun rinnakkain. Syvyys oli noin 14 metriä. Laskelmien mukaan kanavan kaivamiseksi on pitänyt siirtää noin  kuutiometriä maata. Herodotoksen mukaan kanavan suilla oli padot, jotka estivät aallokkoa täyttämästä suita hiekalla.Herodotos: Historiateos 7.37.

Nykyisin kanavasta ei ole jäljellä juurikaan maan päällä näkyviä merkkejä lukuun ottamatta painaumaa niemen kapeimman kohdan keskiosissa. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Kreikan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Aristotélis
Luokka:Kreikan kanavat
Luokka:Persialaissodat