Tonava-Auenin kansallispuisto

Tonava-Auenin kansallispuisto (saks. Nationalpark Donau-Auen) on luonnonsuojelualue Itävallassa, ja käsittää 93 km2 Wienissä ja Ala-Itävallassa. Se on yksi suurimmista jäljellä olevista Tonavan tulvatasangoista Keski-Euroopassa. Puistoon kuuluu Lobaun alue Wienissä, sekä alueita Groß-Enzersdorfin, Orth an der Donaun, Eckartsaun, Engelhartstettenin, Hainburgin, Bad Deutsch-Altenburgin, Petronell-Carnuntumin, Regelsbrunnin, Haslau-Maria Ellendin, Fischamendin ja Schwechatin kunnista Tonavan varrella.
pienoiskuva|Tonava-Auenin kansallispuiston kartta

 Luonto 
Tonava-Auenin kansallispuistossa on 38 km suojeltuja kosteikkoja sekä 36 km osuus, jossa Tonava virtaa vapaasti. Joki mutkittelee voimakkaasti, luoden sorasärkkiä, suvantoja ja juoluoita. Puiston pinta-alasta on 65% joenrantametsää, 15% niittyjä ja 20% vesistöjä.

 Eläimistö 
Kansallisupuiston alueella tavataan yli 30 nisäkäslajia, 100 pesivää lintulajia, 8 matelijalajia, 13 sammakkoeläinlajia ja noin 50 kalalajia. Puiston lajeista tunnetuimpia ovat Tonavan rupilisko, euroopansuokilpikonna, koirakala, merikotka, kuningaskalastaja, euroopanmajava, kirjojokikorento ja noppakäärme.

 Kasvillisuus 
Puistossa arvellaan olevan yli 700 kasvilajia. Niiden joukossa on mm. mustapoppeli, siperiankurjenmiekka, ja erittäin harvinaisena sahalehti. Lisäksi puistossa esiintyy erilaisia kämmeköitä, mähkiä ja lukuisia muita Keski-Euroopan jokien ja joenvarsien kasvilajeja kuten järviruokoa, salavia, oratuomia, vesiherneitä ja ulpukoita.

 Etymologia 
Saksan kielen sana Aue tai Au tarkoittaa viljeltyä seutua joen varressa. Se esiintyy monissa saksalaisissa paikannimissä, mukaan lukien Tonavan saksankielisessä nimessä Donau. Sana viittaa metsiin, niittyihin ja kosteikkoihin jokien ja purojen varsilla, etenkin tulvatasangoilla. 

 Kuvia 

 Lähteet 

Aiheesta muualla

 Kansallispuiston nettisivut (englanniksi)

Luokka:Tonavan vesistö
Luokka:Itävallan kansallispuistot