Osaamisansa

Osaamisansa () tarkoittaa onnistumisten aiheuttamaa muuntautumiskyvyttömyyttä, omasta menestyksestä ”sokeutumista”, virheellistä uskomusta että aiemmin hyviin tuloksiin johtanut toimintatapa johtaisi menestykseen myös nykyisyydessä ja tulevaisuudessa. Käsite on syntynyt liiketaloustieteen ja johtamiskoulutuksen piirissä, mutta sitä on alettu soveltaa myös sotatieteissä ja työpsykologiassa, jossa se tarkoittaa tietyllä erikoisalalla menestyneen yksilön kyvyttömyyttä nähdä hyötyjä uudenlaisissa työtavoissa tai omia mahdollisuuksiaan muunlaisissa tehtävissä.Competency Traps, Writework.com. Viitattu 16.12.2021.Robson, David: How to avoid the ‘competency trap’, BBC Worklife, 9.6.2020. Viitattu 16.12.2021.

Termin esittelivät organisaatiososiologit Barbara Levitt ja James G. March vuonna 1988.Levitt, Barbara & March, James G. (1988). ”Organizational Learning”. Annual Review of Sociology, 14, s. 319-338. Artikkelin verkkoversio . Siitä on kirjoittanut myös muun muassa johtamistutkija Frank J. Barrett, joka soveltaa ajatteluunsa myös kokemuksiaan jazzmuusikkona: myös improvisaatiossa on kyse opittujen tekniikoiden ja uuden luomisen, sääntöjen ja vapauden välisestä tasapainottelusta.

Esimerkkejä
Yritysmaailman käytetyimpiä esimerkkejä osaamisansasta on valokopioinnin uranuurtajan Xeroxin kyvyttömyys nähdä sen omassa PARC-tutkimuslaboratoriossa 1970-luvulla kehitetyn graafisen käyttöliittymän ja monien muiden työpöytäjulkaisemisen mahdollistavien innovaatioiden (hiiri, WYSIWYG, PostScript) kaupallisia mahdollisuuksia. Niistä innostuivat yhtiön oman johdon sijasta nuoren sukupolven it-yrittäjät, Applen Steve Jobs ja Microsoftin Bill Gates, kun taas Xerox-yhtiö jäi oman aiemman menestyksensä vangiksi, koki digitaalisen tietotekniikan kopiointibisneksensä uhkana eikä kyennyt ajoissa kaupallistamaan it-alan keksintöjään kilpailukykyisiksi  tuotteiksi.

Sama tapahtui suomalaiselle Nokialle, joka oli luonut menestyksensä fyysisiin näppäimiin perustuvilla matkapuhelimilla eikä uskonut tarpeeksi kosketusnäyttöjen mahdollisuuksiin, vaikka sellaisia itsekin kehitti. Näin Nokian markkinaosuus romahti Applen iPhonen ja muiden kosketusnäyttöpuhelinten markkinoille tultua nopeasti 51 prosentista vuonna 2007 vain viiteen prosenttiin vuonna 2013.Baker, Mark: Avoid this Leadership Trap – Shift with the Changing Landscapes of Industry 4.0, MyGrow. Viitattu 16.12.2021. Risto Siilasmaa käyttää kirjassaan Paranoidi optimisti (2018) Nokian 2010-luvun taitteen osaamisansailmiöstä nimitystä ”myrkyllinen menestys”.

Ruotsissa osaamisansaa kutsutaan usein nimellä Facitfällan. Se viittaa mekaanisilla laskukoneilla maailmanmaineeseen nousseeseen ruotsalaiseen Facit-yhtiöön, joka ei 1970-luvun taitteessa kyennyt tarpeeksi nopeasti sopeutumaan elektronilaskinten markkinoilletuloon.

Katso myös
 Osaaminen
Lähteet

Luokka:Liiketaloustiede
Luokka:Kognitiiviset vinoumat
Luokka:Behavioristinen taloustiede