Ruotsin säätyvaltiopäivät

Ruotsin valtiopäivät () oli Ruotsin ja Suomen historiassa järjestettävä säätyjen valtiopäiväkokous, jossa valtakunnan neljän valtiosäädyn kamarikuntien valtiopäivämiehet, aateliston, papiston, porvariston ja talonpoikaiston jäsenistä kokoontuvat säännöllisesti ruotsissa järjestettäville valtiopäiville, esittämään maakuntansa toiveita ja valmistelemaan valtiopäivien valiokunnissa valtakunnan laki- ja oikeuskysymyksiä.

Ruotsin säätyvaltiopäivät muodostivat nelikamarisen parlamentaarisen säätyedustuslaitoksen.

 Säätyvaltiopäivät 

Säätyvaltiopäivät on yleisnimitys eri Euroopan maissa useiden vuosisatojen mittaan toimineille säätyjen kokouksille tai edustuslaitoksille, joissa kukin sääty kokoontui erikseen omaan kamariinsa tekemään omat päätöksensä. Säätyjen päätöksistä tuli koko säätyvaltiopäivien päätöksiä kussakin tapauksessa erikseen säädetyn menettelyn mukaisesti.

 Maiden välisiä eroja 

Joissakin maissa joissakin asioissa säätyjen enemmistön päätös saattoi riittää, kun taas toisenlaisessa järjestelmässä saatettiin edellyttää kaikkien säätyjen yksimielisyyttä. Säätyvaltiopäiville säätynsä edustajaksi pääsemisen tavat vaihtelivat maasta ja säädystä toiseen. Esimerkiksi Ruotsissa ja Suomessa aatelissäädyssä edustettuina oli jokainen valtakunnan aatelissuku, kun taas muihin säätyihin pääsemiseksi suoritettiin vaalit, joissa äänioikeus saattoi riippua säätyyn kuulumisen lisäksi varakkuudesta. Esimerkiksi porvarissäätyyn edustajia valittaessa vaalipiireinä toimivat kaupungit.

Useimmiten Euroopan historiassa tunnetuilla säätyvaltiopäivillä ovat olleet edustettuina aatelisto, papisto ja porvaristo, mutta Ruotsin ja sittemmin myös autonomian ajan Suomen tapauksessa maata omistanut talonpoikaisto muodosti edustuslaitoksen neljännen kamarin. 

Pohjolan valtakuntien ohella säätyvaltiopäivät ovat olleet osa esimerkiksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja Puolan kuningaskunnan valtiollista historiaa.

 Ruotsin ja Suomen valtioyhteyden päättyminen 
pienoiskuva|Skandinavian maakartta vuodelta 1692, aluekartan vihreällä osalla on Ruotsin valtakunta.|276x276px

Vanhassa Ruotsin valtakunnassa kuten valtakunnan suomalaisten osien valtiopäivämiehet työskentelivät säätyvaltiopäivillä täysivaltaisina säätyjensä edustajina aina valtiopäivätoiminnan alkamisesta siihen asti kunnes Ruotsi menetti Suomen käydyssä Suomen sodassa 1808–1809 Venäjälle. 

Ruotsissa säätyvaltiopäivät jatkoivat toimintaansa tämän jälkeenkin ilman suomalaisia aina 1860-luvulla maassa tehtyyn valtiopäiväuudistukseen asti. Suomessa puolestaan ruotsalaiset perustuslait pysyivät voimassa myös autonomian ajalla, minkä takia maassa ryhdyttiin pitämään omia säätyvaltiopäiviään, joista ensimmäisinä on historiankirjoituksessa pidetty Porvoon maapäiviä 1809, vaikka säännöllinen valtiopäivätoiminta Suomessa alkoikin vasta vuoden 1863 avajaisista. 

Autonomisessa Suomessa säätyvaltiopäivistä luovuttiin eduskuntauudistuksessa 1906, kun yksikamarinen yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla valittava eduskunta korvasi monikamarisen edustuslaitoksen.

 Ruotsin valtiopäivien kokoontumisajat ja paikat 
Ruotsin parlamentin valtiopäivät ja kaupungitKeskiaika
(miestenpäivän kokoukset)1280 (Alsnö) • 1308 (Örebro) • 1319 (Uppsala) • 1347 (Örebro) • 1435 (Arboga) • 1435 (Uppsala) • 1436 (Arboga) • 1438 (Arboga) • 1438 (Arboga) • 1438 (Arboga) • 14 • 439 (Arboga) • 1448 • 1457 • 1464 • 1466 (Västerås) • 1467 • 1471 (Arboga) • 1477 (Strängnäs) • 1495 (Linköping) • 1497 • 1499 • 1504 • 1504 • 1504 • 1504 (Strängnäs) • 1512 • 1517 (Arboga) • 1517 • 1518 (Arboga) • 1520 • 1521 (Vadstena) • 1523 (Strängnäs) • 1524 (Vadstena) • 1525 (Västerås)Uskonpuhdistuksen aika
(ensimmäiset säätyvaltiopäivät)1527 (Västerås) • 1529 (Strängnäs) • 1544 (Västerås) • 1547 (Strängnäs) • 1560 • 1561 (Arboga) • 1562 (Strängnäs ja Tukholma) • 1563 • 1564 (Tukholma ja Uppsala) • 1568 • 1569 • 1571 • 1573 • 1574 • 1577 • 1582 • 1587 (Vadstena) • 1590 • 1594 (Tukholma ja Uppsala) • 159965 (S ) • 159965 (Arboga) • 1599 • 1600 (Linköping) • 1602 • 1604 (Norrköping) • 1605 • 1607 (Tukholma ja Uppsala) • 1609 • 1610 (Örebro) • 1611 (Nyköping) • 1612 • 1614 (Örebro) • 1616 (Helsinki)Suurvaltojen aikakausi
(vuodesta 1617 lähtien valtiopäivien määräyksestä)1617 (Örebro) • 1617 (Tukholma ja Uppsala) • 1621 • 1622 • 1624 • 1625  •1627 • 1627–1628 • 1629 • 1630  •1631 • 1632 (1. helmikuuta) (3. helmikuuta) • 1634 (Nyköping ja Tukholma) • 1635 • 1636 • 1638 • 1640 (Nyköping) • 1642 • 1643 • 1644 • 1647 • 1649 • 1650 • 1652  •1654 (Upps6505) • 166505 1660 • 1664 • 1668 • 1672 • 1675 • 1676 (ei toteutettu) • 1678 (Halmstad) • 1680 • 1682–1683 • 1686 • 1689 • 1693 • 1697 • 1710 • 1713–1714 • 1719 • 1720Vapauden aika
(vuoden 1723 valtiopäivien määräyksestä)1723 • 1726–1727 • 1731 • 1734 • 1738–1739 • 1740–1741 • 1742–1743 • 1746–1747 • 1751–1752 • 1755–1752 • 1755–1765 1765–1766 • 1769–1770 (Tukholma ja Norrköping) • 1771–1772 (Tukholma)Kustavilainen aikakausi (vuoden 1772 hallitusmuodosta lähtien)1778–1779 (Tukholma) • 1786 (Tukholma) • 1789 (Tukholma) • 1792 (Gävle) • 1800 (Norrköping, Suomalaisten viimeiset valtiopäivät)Viimeiset säätyvaltiopäivät
(vuoden 1809 hallitusmuodosta)1809–1810 (Tukholma) • 1810 (viimeinen; Örebro) • 1812 (viimeinen; Örebro) • 1815 (viimeinen) • 1817–1818 (viimeinen) • 1823 • 1828–1830 • 1834–1835 (viimeinen) • 1840–1835 (viimeinen) • 1840–18 1841–48 1847–1848 • 1850–1851 • 1853–1854 • 1856–1858 • 1859–1860 • 1862–1863 • 1865–1866Kaksikamarinen parlamentti
(perustettu vuoden 1866 parlamenttilailla)1867 • 1868 • 1869 • 1870 • 1871 • 1871 • 1872 • 1873 • 1874 • 1875 • 1876 • 1877 • 1878 • 1879 • 1878 • 1880 • 1880 • 1884 • 1885 • 1886 • 1887 • 1887 • 1888 • 1889 • 1890 • 1891 • 1892 • 1892 • 1893 • 1894 • 1895 • 1896 • 1896 • 1899 • 1900 • 1901 • 1902 • 1903 • 1904 • 1905 • 1905 • 1905 • 1906 • 1907 • 1908 • 1909 • 1910 • 1911 • 1912 • 1913 • 1914 • 1914 • 1915 • 1916 • 1917 • 1918 • 1918 • 1919 • 1919 • 1920 • 1921 • 1922 • 1923 • 1924 • 1925 • 1926 • 1927 • 1928 • 1929 • 1930 • 1931 • 1932 • 1933 • 1934 • 1935 • 1936 • 1937 • 1938 • 1939 • 1939 • 1940 • 1940 • 1941 • 1942 • 1943 • 1944 • 1945 • 1946 • 1947 • 1948 • 1949 • 1950 • 1951 • 1952 • 1953 • 1954 • 1955 • 1956 • 1957 • 1958 (A) • 1958 (B) • 1959 • 1960 • 1961 • 1962 • 1963 • 1964 • 1965 • 1966 • 1967 • 1968 • 1969 • 1970Yksikamariset valtiopäivät
(perustettu vuoden 1974 hallituksen muotoa ja valtiopäiviä koskevissa säännöillä)1971 • 1972 • 1973 • 1974 • 1975 • 1975/1976 • 1976/1977 • 1977/1978 • 1978/1979 • 1979/1980 • 1980 (ylimääräinen istunto/1980) 1/1918 • 1918 • 1982/1983 • 1983/1984 • 1984/1985 • 1985/1986 • 1986/1987 • 1987/1988 • 1988/1989 • 1989/1990 • 1990/1991 •​ ​1992/1993 • 1993/1994 • 1994/1995 • 1995/1996 • 1996/1997 • 1997/1998 • 1998/1999 • 1999/2000 • 2000/2001 • 2001/2002 • 2002/2003 • 2003/2004 • 2004/2005 • 2005/2006 • 2006/2007 • 2007/2008 • 2008/2009 • 2009/2010 • 2010/2011 • 2011/2012 • 2012/2013 • 2013/2014 • 2014/2015 • 2015/2016 • 2016/2017 • 2017/2018 • 2018/2019 • 2019/2020 • 2020/2021 • 2021/2022 • 2022/2023 • 2023/2024 • 2024/2025

 Katso myös 

 Ruotsin poliittinen järjestelmä
 Ruotsin vallan aika Suomessa
 Valtiopäivämies

 Lähteet 
*
Luokka:Ruotsin hallitsijat
Luokka:Ruotsin historia

 Aiheesta muualla 

 https://www.riksdagen.se/en/how-the-riksdag-works/democracy/the-history-of-the-riksdag/ riksdagin historia (ruotsikielinen) viitattu 18.1.2022
 https://chydenius.kootutteokset.fi/kirjoitukset/relation-om-riksdagen-i-gavle-1792/  selostus Gävlen valtiopäiviltä. viitattu 18.1.2021
Finländare närvarande vid riksdagen i Norrköping 1800, Norrköpings Tidningar Sveriges Släktforskarförbund (ruotsikielinen). viitattu 18.1.2022
Luettelo Suomen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajista säätyvaltiopäivillä (pdf). viitattu 17.1.2022
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2013/11/14/saadyista-puolueiksi säädyt puolueiksi. viitattu 17.1.2022
Luettelo valtiopäivämiehistä 1710–1800 (pdf) (ruotsinkielinen) viitattu 17.1.2022