Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue

Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue on Keski-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.

 Kunnat 
Hyvinvointialueeseen kuuluu 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.

 23px Halsuan kunta
 23px Kannuksen kaupunki
 23px Kaustisen kunta
 23px Kokkolan kaupunki

 23px Lestijärven kunta
 23px Perhon kunta
 23px Toholammin kunta
 23px Vetelin kunta

Vuoden 2024 joulukuussa hyvinvointialueella asui 67 723 asukasta.

 Palvelut 
Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

 Sosiaalihuolto 

 Terveydenhuolto 
Alueen keskussairaalana toimii Keski-Pohjanmaan keskussairaala Kokkolassa. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä NordLab.

 Pelastustoiminta 
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Keski-Pohjanmaan pelastuslaitoksen toimialueeseen.

 Väestö 
 Lapset ja nuoret 
Alakouluikäisten keskuudessa elämäänsä tyytyväisten osuus oli vuonna 2019 korkea, mutta terveydentilansa keskinkertaiseksi tai huonoksi kokevien osuus kasvoi ja fyysistä väkivaltaa kokeneiden osuus oli keskiarvoa suurempi. Yläkouluikäisten keskuudessa koettu terveydentila on parempi ja yhteisöllisyys sekä tyytyväisyys elämään suurempaa. Yläkouluikäisten keskuudessa huolestuttava kehitys on ylipainoisten osuus ja osuuden kasvaminen. Nuorten keskuudessa niin ikään ylipaino ja terveydentilan kokemus oli heikompaa. Ammattikouluopiskelijoiden keskuudessa koettiin muita yleisemmin kuulumattomuutta koulu- ja luokkayhteisöön.Hyvinvointikertomus 2019, s. 20–21

 Työikäiset 
Työikäisten keskuudessa Keski-Pohjanmaalla positiivisia kehitystä maan keskiarvoon edustavat alkoholia liikaa käyttävien sekä aktiivisesti järjestötoimintaan osallistuvien osuus väestöstä. Negatiivisia kehitysindikaattoreita ovat elämänlaatunsa hyväksi tuntevien, työkykynsä heikentyneeksi kokevien, lihavien sekä itsensä yksinäiseksi kokevien osuus väestöstä.

 Ikäihmiset 
Ikäihmisten keskuudessa Keski-Pohjanmaan positiivisia kehitystrendejä ovat psyykkisesti merkittävästi kuormittuneiden, vapaa-ajan liikuntaa harrastamattomien sekä alkoholia liikaa käyttävien vähäinen osuus sekä aktiivisesti järjestötoimintaan osallistuvien osuus väestöstä. Negatiivisia kehityksiä oli itsestään huolehtimisessa vähintään suuria vaikeuksia kokevien osuus yli 75-vuotiaiden keskuudessa sekä lihavien osuus.

 Sairastavuus 
Keski-Pohjanmaalla sairastavuus ei kokonaisuudessaan eroa merkittävästi koko maan keskimääräisestä sairastavuudesta. Muuta maata enemmän Keski-Pohjanmaalla esiintyy sepelvaltimotautia, aivoverisuonitautia sekä mielenterveysongelmia.

 Hallinto ja politiikka 
 Aluevaltuusto 

Aluevaltuusto vastaa hyvinvointialueen toiminnasta ja taloudesta sekä käyttää alueen ylintä päätösvaltaa. Aluevaltuusto asettaa aluehallituksen ja hyvinvointialueen muut toimielimet sekä valitsee hyvinvointialuejohtajan. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. Keski-Pohjanmaan aluevaltuuston puheenjohtaja on Matti Kaivosoja (sd.), varapuheenjohtaja Pekka Nurmi (kok.), 2. varapuheenjohtaja Asko Syrjälä (kesk.) ja 3. varapuheenjohtaja Ulpu Keränen (ps.).

 Aluehallitus ja hyvinvointialuejohtaja 
Aluehallitus johtaa hyvinvointialueen toimintaa, hallintoa ja taloutta. Keski-Pohjanmaan aluehalituksen puheenjohtaja on Sari Innanen (kesk.), varapuheenjohtaja Tapio Pajunpää (kesk.) ja 2. varapuheenjohtaja Kristiina Teerikangas (sd.). Hyvinvointialuejohtaja johtaa aluehallituksen alaisena hyvinvointialueen hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen hyvinvointialuejohtaja on Mikko Komulainen. 

 Katso myös 
 Pohjanmaan hyvinvointialue
 Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue

 Lähteet 


 Viitteet 

*