Jimmy Lai

Jimmy Lai Chee-ying (, s. 8. joulukuuta 1947, Kanton, Kiinan tasavalta) on hongkongilainen yrittäjä ja demokratia-aktivisti. Hänet tunnetaan muun muassa Apple Daily -lehden omistajana.

 Tausta ja yksityiselämä 
Lai syntyi vuonna 1947 Kantonissa, joka oli vielä tuolloin virallisesti osa Kiinan tasavaltaa. Perhe oli varakas, mutta menetti kaiken sen jälkeen, kun kommunistit nousivat valtaan Manner-Kiinassa, ja joutui pakenemaan Lain ollessa 12-vuotias. Lai on kertonut saapuneensa Hongkongiin pakolaisena lapsena ja teki töitä vaatetehtaassa kahdeksan dollarin kuukausipalkalla. Vaatetehtaissa hän myös opetteli englannin kielen. 

Uskonnolliselta vakaumukseltaan Lai on katolilainen. Lai on ollut naimisissa kahdesti ja hänellä on näistä liitoista yhteensä kuusi lasta. Hongkongin kansalaisuuden lisäksi hänellä on ollut Britannian kansalaisuus vuodesta 1996 lähtien.

 Ura ja aktivismi 
Ensimmäinen Lain perustama yritys oli vaatteita myyvä Giordano. Yrityksellä on edelleen tuhansia työntekijöitä noin 30 eri maassa, lähinnä Aasiassa. Lai on kertonut saaneensa yrityksen nimen nähtyään sen newyorkilaisen pizzerian lautasliinassa. Hän kertoi kuvitelleensa, että jos hänen vaateliikkeensä nimi kuulostaa italialaiselta, sillä olisi enemmän asiakkaita. 

 Aktivismin herääminen 
Lai aktivoitui demokratian puolesta kampanjoivana todenteolla vuonna 1989 Tiananmenin verilöylyn jälkeen. Alussa hän kirjoitti kolumneja lehtiin. Giordano alkoi myös myydä opiskelijoiden suosimilla Kiina-vastaisilla sloganeilla varustettuja t-paitoja.

 Apple Daily 
Vuonna 1994 Lai julkaisi kolumnin lehdessä, jota julkaisi hänen itsensä omistama Next. Kolumnissaan hän kutsui Kiinan silloista pääministeriä Li Pengiä ”Pekingin teurastajaksi”. Kommunistinen puolue kosti tämän iskemällä Lain yritystoimintaan Manner-Kiinassa. Tämän jälkeen Lai kertoi saaneensa kipinän perustaa uuden Peking-vastaisen lehden, joka sittemmin sai nimekseen Apple Daily. Lai pani tätä varten likoon 100 miljoonaa Hongkongin dollaria vain muutama vuosi ennen Hongkongin suvereniteetin siirtoa. 

Lehti lakkautettiin Hongkongin kansallisen turvallisuuden lain tultua voimaan. Viimeinen numero ilmestyi 24. kesäkuuta 2021.

 Lai ja kansallisen turvallisuuden laki 
Kesällä 2020 Hongkongissa astui voimaan niin sanottu kansallisen turvallisuuden laki, jonka nojalla Manner-Kiinan viranomaiset ovat rajoittaneet Hongkongille luvattuja vapauksia.

 Syytteet ja tuomiot 
Lai pidätettiin elokuussa 2020 syytettynä kansallisen turvallisuuden lain rikkomisesta. Joulukuussa 2021 Lai tuomittiin 13 kuukaudeksi vankeuteen kansallisen turvallisuuden lain rikkomisesta.

Elokuussa 2020 Lai yritti Kiinan rannikkovartioston mukaan paeta Hongkongista yhdessä 11 muun ihmisen kanssa. Syytteiden mukaan ryhmä pyrki pakenemaan Taiwaniin.

Lain oikeudenkäynti alkoi joulukuussa 2023, jota ennen häntä oli pidetty eristyssellissä kolmen vuoden ajan. Lai yritti valittaa kohtelustaan, mutta sai hylkäävän päätöksen elokuussa 2024. Hänet todettiin syylliseksi ulkovaltojen kanssa vehkeilemiseen kansallisen turvallisuuden lain vaarantamiseksi joulukuussa 2025. Lai tuomittiin 20 vuoden vankeuteen helmikuussa 2026.

 Kunnianosoituksia ja dokumentointi 
Vuonna 2022 Lai oli yksi viidestä hongkongilaisesta, joille ehdotettiin yhteistä Nobelin rauhanpalkintoa heidän työstään vapauden puolesta. Muut viisikon jäsenet olivat Joshua Wong, Gwyneth Ho, Chow Hang-tung ja Lee Cheuk-yan. Samana vuonna Laille myönnettiin kunniatohtorin arvo Amerikan katolisessa yliopistossa, koska hän oli päättänyt jäädä Hongkongiin sen huonosta ihmisoikeustilanteesta huolimatta.

Laista on tehty kaksi dokumenttielokuvaa. The Hong Konger: Jimmy Lai's Extraordinary Struggle for Freedom on amerikkalaisen Acton Institute -ajatushautomon tuottama ja se julkaistiin vuonna 2022 ja kertoo Lain toiminnasta yrittäjänä ja sananvapauden puolustajana. Vuonna 2007 ensi-iltansa saaneessa The Call of the Entrepreneur -dokumentissa Lai esittää itseään.

 Galleria 

 Lähteet 

Luokka:Vuonna 1947 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Hongkongilaiset miljardöörit
Luokka:Demokratia-aktivistit