Kyme (Euboia)

Kyme (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Euboian saarella Kreikassa. Sen sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan lähelle nykyistä Kýmin kaupunkia.

 Maantiede 

Kymen kaupungin arvellaan sijainneen Euboian itärannikolla Dirfys-vuoren itärinteessä lähellä nykyistä, antiikin aikaisesta kaupungista nimensä perinyttä tai ottanutta Kýmin kaupunkia. Nykyisin Kymen kaupunkikeskuksen paikaksi katsotaan nimellä Viglatoúri tunnettu kukkula lähellä Oxýlithoksen kylää, noin 2,7 kilometriä sisämaahan saaren itärannikosta ja noin kahdeksan kilometriä etelään Kýmistä. Kukkula sijaitsee hedelmällisellä tasangolla lähellä Manikiá-jokea eli antiikin Akheloos-jokea. Toinen, aiemmin ehdotettu paikka on nykyinen Palaiókastrin eli Kástron kukkula Áno Potamiássa. Sillä sijaitsee nykyisin keskiaikainen linnoitus. Kymen ympäristössä sijaitsivat kaupungit Kotylaion, Oikhalia, Tamynai ja Teleidai.

 Historia 

Kyme oli geometrisella ja arkaaisella kaudella yksi Euboian tärkeimmistä kaupungeista. Strabonin mukaan se osallistui Italiassa sijainneen Kymen (myöhemmin tunnettu nimellä Cumae) kaupungin perustamiseen yhdessä Khalkiin kanssa, mikä ajoittuu 700-luvulle eaa.

pienoiskuva|vasen|Kymen paikaksi arvellun Viglatoúrin kukkulan löydöksiä.
Myöhemmin kaupunki menetti merkityksensä ja jäi Khalkiin varjoon. Seurauksena se sekoitettiin myöhempinä aikoina usein tunnetumpaan Kymen kaupunkiin, joka sijaitsi Aioliissa. Tämän vuoksi sekä siksi, että kaupunkiin on vain vähän viitteitä antiikin lähteissä ja sen sijainti oli pitkään tuntematon, Kyme-nimisen kaupungin olemassaolo Euboialla kyseenalaistettiin pitkään.

Viglatoúrin arkeologisia kaivauksia suoritettiin vuonna 1984 arkeologi Éfi Sapouná-Sakellarákin johdolla.

 Rakennukset ja löydökset 

Nykyisestä Viglatoúrista on löydetty asutuksen jäänteitä esihistorialliselta ajalta sekä geometriselta kaudelta. Niihin lukeutuu talojen, pyhäköiden ja katujen jäänteitä sekä hautoja. Asutus vaikuttaa olleen ympäröity muureilla. Asutuksen keskiössä on ollut aukio ja ovaalinmuotoinen rakennus, joka on tulkittu pyhäkkö-herooniksi. Se on ajoitettu 700-luvulle eaa., ja se vaikuttaa tuhoutuneen noin vuonna 700 eaa. Pyhäkkö-heroonin alta on löydetty mykeneläiselle kaudelle ajoittuva niin kutsuttu megaron. Geometrisen kauden asutuksen alla on myös varhaisempia asutusvaihteita varhaiselta neoliittiselta sekä keskihelladiselta kaudelta.

Nykyisen Kýmin paikalta on löydetty antiikin ajalta lähinnä piirtokirjoituksia. Kaupungin koillispuolelta on löydetty hautoja, jotka on ajoitettu 300–200-luvuille eaa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Euboian kaupungit