Sytiviermänjoki

Sytiviermänjoki () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 24 kilometriä pitkä joki, joka laskee Korpijärveen.

 Joen kulku 
Joki alkaa laajalta Pienisuolta (), jota kutsuttiin vanhoissa suomalaiskartoissa  Kitsunrimmiksi. Suo sijaitsee aivan Uuksunjoen valuma-alueen vedenjakajalla. Suon ympäristössä on joitakin järviä, joista yksi toimii joen lähdejärvenä. Se on Sytiviermänjärvi (), jonka korkeus on 159 metriä mpy. Joki alkaa virtaamaan luoteeseen päin poikkeamatta suunnasta yhtään ennen saapumistaan lähelle Ylä-Mielunjärveä. Neljä kilometriä ennen järveä, se kaartaa lievästi mutkitellen kohti länttä ja laskee sitten järven itärannan kapeaan lahteen. Joki jatkaa järven pohjoispäästä pari kilometriä ja laskee Ala-Mielunjärveen. Täällä järvi kapenee leveäksi joeksi, joka kaartaa länteen päin ja laskee Korpijärven itäosaan Venäjän puolella.

 Sytiviermänjoen valuma-alue 
Sytiviermänjoen kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Juuvanjoen valuma-alueella ja Korpijärven alueella se sijaitsee. Kumpikin vesistöalue päätyy Jänisjokeen, joka virtaa Jänisjärven läpi ja laskee lopulta Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.

Sytiviermänjoen valuma-alueen pinta-alaksi on ilmoitettu 93 neliökilometriä (km²) ja sen sivujoen Mutasen pituudeksi 32 kilometriä ja valuma-alueen pinta-alaksi 173 km² . Vaikka Mutanen on ilmoitettu Sytiviermänjoen sivujoeksi, on se tätä pitempi ja valuma-alueeltaan laajempi. Toinen erikoisuus on Korpijärven asema bifurkaatiojärvenä. Järvestä laskee pohjoiseen Onnenvirta, joka luetaan kuuluvaksi Korpijärven alueeseen, ja lounaaseen laskee Kanavajoki, joka yhtyy siellä Juuvanjokeen. Molemmat vesireitit johtavat lopulta samaan Jänisjokeen.

Joki saavuttaa Ala-Mielunjärven samalla, kun siihen yhtyy idästä tuleva Mutasen joki. Mutasen valuma-alue on kuvattu omassa artikkelissaan. Sytiviermänjoen valuma-alueella on melko vähän sivu-uomia. Niitä kaksi lyhyttä laskee Ylä-Mielunjärveen, yksi etelärantaan ja toinen koillisosan lahteen. Joen pitkään uomaan yhtyy ylempänä vain neljä lyhyttä sivupuroa, joiden valuma-alueilla ei ole järviä. Lopulta tullaan Sytiviermänjärvelle, josta joki alkaa. Sytiviermänjärveen laskee ylempää pieniä suopuroja. Ne alkavat pienistä suojärvistä, joita on alle kymmenen. Suurin niistä on Iso Kitjunjärvi () ja siitä kauempana erillään oleva  Pieni-Kitjunjärvi (). Näiden lähellä sijaitsevat vielä esimerkiksi Iso-Kitjunlampi ja Pieni-Kitjunlampi. Suojärvet sijaitsevat noin 20 metriä korkeammalla kuin Sytiviermänjärvi.

 Huomioita 

 Lähteet 

*
Luokka:Karjalan tasavallan joet
Luokka:Luovutettujen alueiden joet