Osaaminen

Osaaminen on suppeasti määriteltynä taitotietoa (). Filosofian kannalta osaaminen kuuluu näin määriteltynä tietoteorian eli epistemologian alaan. Lammenranta 1993, 72–75 Käsitteen käyttö julkisessa keskustelussa on toisinaan monimutkaista ja epämääräistä: osaaminen voi esiintyä määritelmissä jopa itsensä ylä- ja alakäsitteenä; siis osaamista määritellään osaamisen avulla.Mäkinen & Annala 2010  Suomen sanaa osaaminen käytetään käännöksenä englannin termeille competence ja competency, joista edellinen painottaa oppimisen tulosta ja jälkimmäinen puolestaan prosessia. 

Osaaminen voidaan määritellä tietoina, taitoina ja asenteina.Kepanen 2018, tiivistelmä On huomattava, että samoilla termeillä on aiemmin, viimeistään 1960-1970-luvuilla, määritelty esimerkiksi opettajien ammattitaitoa tiedollisina, taidollisina ja asenteellisina reaktioina. Viljanen 1970, 236 (Reaktio-käsitteen em. käyttö liittyy behavioristiseen oppimiskäsitykseen.) Oppijoiden osalta on tarkasteltu tiedollisia, taidollisia ja asenteellisia valmiuksia eri aloilla ja eri aiheiden kannalta. Myös opetussuunnitelmia on jäsennetty näillä ulottuvuuksilla, jolloin on puhuttu opetuksen tiedollisista, taidollisista ja asenteellisista tavoitteista.Viljanen 1970, 84 
Osaamisen käsite ja sisältö ovat kulttuurisidonnaisia
Kansainvälisessä osaamiskeskustelussa käytetyssä englannissa on useita termejä, joiden merkitys osin sisältyy suomen osaaminen-termiin. Näitä ovat: competence / competency (osaaminen), knowledge (tieto), skill (taito) ja learning outcome (oppimistulos). Heikkinen & Kukkonen 2019, 263 Sekä competence että competency voidaan siis suomentaa osaamiseksi, vaikka painotus on erilainen. Edellinen  on kapea-alainen, tuotosta korostava ja jälkimmäinen laaja-alaisempi, prosessia painottava käsite.Kukkonen & Raudasoja 2018, 11

Osaamisen käsitteet ja sisällöt ovat siis kulttuurisidonnaisia. Brittiläisessä kulttuurissa osaamista (competence)  tarkastellaan kykynä suoriutua ennalta määriteltyjen standardien mukaisista tehtävistä. Yhdysvalloissa osaamista (competency) taas katsotaan käyttäytymisen ja persoonallisuuden piirteinä. Saksassa osaaminen (Handlungskompetenz) tarkoittaa työn tekemisen edellytyksiä.Brockmann, Clarke & Winch 2009

Kansainvälisessä tarkastelussa terminologia voi näyttää samalta, mutta tulkinnat käsitteistä ja niiden taustasta vaihtelevat. Esimerkiksi Ranskassa voidaan sanoa olevan tietoperustainen ja Isossa-Britanniassa taitoperustainen käsitys osaamisesta. Edellinen korostaa ihmiseksi ja kansalaiseksi kasvamista ja jälkimmäinen työllistymistä.Kepanen 2020, 36

Suomessa osaaminen on esiintynyt hallitusohjelmissa  Lipposen I hallituksesta lähtien, poikkeuksena Stubbin hallitus. Rinteen hallituksen ohjelmassa se mainitaan 98 kertaa. 

Euroopan unioni tähtää työvoiman liikkuvuuteen harmonisoimalla osaamiskäsitteitä
Euroopan unionin 29:n jäsenmaan vuonna 1999 solmima Bolognan sopimus tähtää yhtenäisiin työmarkkinoihin. Yhtenä ulottuvuutena tähän liittyy koulutuksen tuottaman osaamisen harmonisointi Bolognan prosessissa luomalla tutkintojen ja osaamisen eurooppalaisen viitekehys (European Qualification Framework EQF) ja siihen perustuvien kansallisten kehysten sisällä osaamisperustaisilla opetussuunnitelmilla. Laajala 2015, 51 Suomalainen toisen asteen koulutukseen liittyvä keskustelu käyttää tästä kehityksestä termiä osaamisperusteisuus, kun taas ammattikorkeakoulupuhe suosii termiä osaamisperustaisuus. Heikkinen & Kukkonen 2019, 263

Osaamisen ulottuvuuksia suomalaiseen ammattikorkeakouluun liittyvässä tutkimuksessa
Ammattikorkeakoulussa osaamisen käsitettä käytetään runsaasti. Osaamisesta puhutaan jopa ammattikorkeakoulun uutena paradigmana. Ahokallio-Leppälä 2016, tiivistelmä, 112 Suomalaiseen ammattikorkeakouluun liittyvästä väitöskirjatasoisesta tutkimuksesta on löydettävissä esimerkiksi seuraavia osaamisen jäsentämistapoja:
 osaaminen tutkintojen kannalta
 ammattikorkeakouluinsinöörin osaaminenJulkunen 2002, 234
 restonomin ydinosaaminenHeikkinen 2005, tiivistelmä
 hoitotyöntekijän ammatillinen osaaminenRäisänen 2002
 terveydenhoitajan ammatillinen osaaminenKyrönlahti 2005, tiivistelmä
 röntgenhoitajan ammatillinen osaaminenValtonen 2000, tiivistelmä 
 osaaminen sisällön mukaan
 viestintä ammattiosaamisen ulottuvuutenaKostiainen 2003, tiivistelmä 
 kansainvälisyysosaaminenTimonen 2011, tiivistelmä 
 lähteiden käyttö insinöörityössä 
 tietotekniikan osaaminenVuorimaa 2003, tiivistelmä
 osaamisen tunnistaminen, arviointi ja mittaaminen
 opiskelijoiden osaaminen sosiaali- ja terveysalallaAhonen 2020, tiivistelmä
 osaamisen tunnistaminenNiemelä 2013, tiivistelmä
 osaamisen johtaminen, kohderyhmittäin ja erityistilanteissa
 opettajan osaamisen johtaminenLahtinen 2009, tiivistelmä
 opettajan osaamisen haasteetTöytäri 2019, tiivistelmä
 osaaminen ammattikorkeakoulua ja koulutusta kuvaavana käsitteenä, osaamisperustaisuus
 osaamisperustainen koulutus
 osaaminen paradigmanaAhokallio-Leppälä 2016, 112 ja eri kohdin

Osaamisen käsitteen kritiikkiä
Osaaminen koetaan itsestäänselväksi ja tutuksi. Näin ollen ei ole helppoa nähdä käsitteen käyttöön sisältyviä painotuksia ja sitä, mitä sen alle mahdollisesti peittyy. Käsitteellä on normatiivinen asema: sen käyttäjät esittävät itsensä hyvän ja uuden edustajiksi.Heikkinen & Kukkonen 2019, 262

Osaaminen esitetään toisinaan negatiivisesti työntekijöillä ja -hakijoilla olevaksi puutteeksi, joka haittaa talouskasvua. 

Lähteet






















Viitteet

Kirjallisuutta



Aiheesta muualla

Luokka:Työ
Luokka:Koulutus
Luokka:Menetelmällinen tieto