August Wilhelm von Hofmann

August Wilhelm von Hofmann (8. huhtikuuta 1818 Gießen, Hessenin suurherttuakunta – 5. toukokuuta 1892 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen kemisti. Häntä pidetään 1800-luvun yhtenä vaikuttavimmista kemiantutkijoista ja -opettajista. 

Elämä
Hofmann oli Justus von Liebigin oppilas, tuli vuonna 1845 professoriksi Bonniin ja vuonna 1848 Royal College of Chemistry -kouluun Lontoossa, muutti vuonna 1864 uudestaan Bonniin, mutta kutsuttiin jo seuraavana vuonna professoriksi Berliinin yliopistoon, Eilhard Mitscherlichin seuraajaksi. Siellä hän rakensi suuren ajanmukaisen opetuslaboratorion, ensimmäisen laatuansa Saksan pääkaupungissa. Erittäin etevänä opettajana hän kokosi ympärilleen suuren joukon oppilaita kaikista sivistysmaista. Saksan lisäksi hän luennoi sujuvasti englanniksi, ranskaksi ja italiaksi. Tässä "Hofmannin koulussa" on moni myöhemmistä johtavista kemian tutkijoista sai tieteellisen kasvatuksensa. 

Hofmann työskenteli etupäässä orgaanisen kemian alalla, tutkien muun muassa typpiperäisiä emäksiä ja aniliini-väriaineita. Viimemainittujen tutkimusten kautta hänestä tuli sittemmin Saksassa myöhemmin suureksi kehittyneen tervaväriteollisuuden varsinainen perustaja. Hänen vuonna 1858 aloittamat fuksiinia koskevat tutkimuksensa olivat ensimmäinen osa väriaineita koskevasta tutkimussarjasta, joka päättyi vasta kinoliinin punaiseen vuonna 1887. 

Kirjailijana Hofmann oli erittäin tuottelias ja julkaisi useita arvokkaita teoksia, muun muassa Die modernen Theorien der Chemie ja Erinnerungen an vorangegangenen Freunden, jotka sisältävät elämäkertoja 1800-luvun kuuluisammista kemiantutkijoista Vuonna 1868 Hofmann perusti saksalaisen kemiallisen seuran, joka kehittyi suurimmaksi ja vaikuttavimmaksi seuraksi tällä alalla. Hofmann oli sen esimiehenä ja johtajana kaksikymmentä vuotta.

Lähteet

Luokka:Saksalaiset kemistit
Luokka:Vuonna 1818 syntyneet
Luokka:Vuonna 1892 kuolleet