Apollonia (Palestiina)

Apollonia (, ), myöhemmin Sozusa () ja Arsuf (), oli antiikin aikainen ja keskiaikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Sen arkeologinen kohde sijaitsee lähellä nykyistä Herzliyyan kaupunkia.

Kaupunki perustettiin hellenistisellä kaudella nimellä Apollonia. Antiikin ajan jälkeen se tunnettiin Arsufina ja etenkin ristiretkien aikaan tärkeänä linnoituksena.

 Maantiede 

Apollonian kaupunki sijaitsi Palestiinan rannikolla Välimeren rannalla Caesarean ja Ioppen eli Joppan (nyk. Jaffa) välillä,Stefanos Byzantionlainen: Ethnika; Klaudios Ptolemaios: Geografia 5.16; Plinius vanhempi: Naturalis jistoria 5.14; Tabula Peutingeriana. noin 24 kilometriä pohjoiseen viimeksi mainitusta.

Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin neljä kilometriä nykyisestä Israelin Herzliyyan kaupungista koilliseen. Noin kaksi kilometriä pohjoiseen sijaitsee nykyaikana perustettu pieni Arsufin kylä. Historiallinen Arsuf on nykyisin osa Apollonian kansallispuistoa. Kaupungin paikka on kalkkipitoista hiekkakiveä.

pienoiskuva|vasen|Arsufin linnoituksen raunioita.
 Historia 
 Antiikista bysanttilaiselle kaudelle

Paikan alkuperäinen seemiläis-foinikialainen nimi oli Rišpon, ”Rešef-jumalan kaupunki”. Joskus on oletettu, että paikalla olisi ollut tuon niminen kanaanilainen kaupunki, mutta tästä ei kuitenkaan ole arkeologista näyttöä.

pienoiskuva|vasen|Linnoitusmuuria.
Hellenistisellä kaudella paikalla ollut kaupunki tunnettiin nimellä Apollonia. Nimi tuli mitä ilmeisimmin siitä, että kanaanilainen Rešef yhdistettiin kreikkalaiseen Apollon-jumalaan. Tämän tekivät joko kreikkalaiset tai hellenisoituneet kanaanilaiset. Muutoin kaupungin syntyhistoriaa ei tunneta, mutta sen on oletettavasti perustanut joku hellenistisen ajan kuningas, joko ptolemaioksista tai seleukideista. Mahdollisena perustajana on pidetty seleukidihallitsija Seleukos IV Filopatoria, joka hallitsi vuosina 186–174 eaa. Kaupungin asukkaasta käytettiin kreikaksi etnonyymiä Apollōniatēs (), myöhemmin latinaksi Apolloniates, Apollinas, Apollinatis ja Apolloniensis.

Apollonia siirtyi juutalaisten valtaan makkabealaisten aikana. On mahdollista, että se vallattiin jo Johannes Hyrkanoksen johdolla, mutta viimeistään se liitettiin makkabealaisten valtakuntaan Aleksanteri Jannaioksen aikana, sillä Josephus mainitsee sen yhtenä tämän hallitsemista kaupungeista.Josephus: Juutalaisten muinaisajat (Antiquitates Judaicae) 13.395.

Pompeius Suuri valtasi kaupungin Roomalle vuonna 64 eaa. Se irrotettiin hallinnollisesti muusta Juudeasta. Myöhemmin Syrian prokonsuli Gabinius jälleenrakensi kaupungin.Josephus: Juutalaissodan historia (Bellum Judaicum) 1.166. Vaikka kirjallista todistusaineistoa ei ole, on varmaa, että Apollonia annettiin Herodekselle hänen hallituskautensa alussa ja että se sai itsehallinnollisen poliksen aseman. Myöhemmin Apollonia kuului Agrippa I:n valtakuntaan ja sitten Judaean provinssiin. Jerusalemin temppelin tuhon jälkeen Vespasianus antoi kaupungille jälleen itsehallinnollisen aseman.

pienoiskuva|vasen|Mosaiikkilattiaa.
Myöhäisellä roomalaisella kaudella Apollonia vaikuttaa olleen suhteellisen merkityksetön kaupunki. Se oli esimerkiksi yksi harvoista rannikkonsa kaupungeista, joka ei lyönyt omaa rahaa. Bysantin valtakunnan aikana kaupunki sai uuden nimen Sozusa, ”Vapahtajan kaupunki”.Hierokles: Synekdemos 719.5. Bysanttilaista kautta on pidetty kaupungin kukoistuskautena, jolloin se tunnettiin esimerkiksi lasintuotannosta ja vilkkaasta satamastaan.

 Arabi- ja ristiretkiaika 

Arabien valloitusretkien jälkeen kaupunki tunnettiin nimellä Arsuf. Arabiankielinen nimi on johdettu vanhasta Rešef-jumalan nimestä. Kaupunki pieneni Bysantin vallan aikaisesta kukoistuksestaan, mutta se oli edelleen arabivallan ensimmäisinä vuosisatoina yksi Palestiinan alueen tärkeimmistä linnoitetuista kaupungeista. Ristiretkeläiset valtasivat Arsufin Baldwin I:n johdolla vuonna 1101. He kutsuivat paikkaa nimellä Azotus ja hallitsivat Arsufia vuoteen 1187 saakka, jolloin sen valtasivat Salah al-Dinin eli länsimaalaisittain Saladinin joukot.

pienoiskuva|Éloi Firmin Féronin maalaus Arsufin taistelusta, 1800-luku.
Kolmannen ristiretken aikana vuonna 1191 Arsufissa käytiin Arsufin taistelu Rikhard Leijonamielen ja Saladinin joukkojen välillä. Taistelu päättyi ristiretkeläisten voittoon. Vaikka lopputuloksella ei sinänsä ollut väliä, se paransi ristiretkeläisten taistelutahtoa Hattinin taistelun suuren tappion jälkeen. Rikhardin ja Saladinin solmittua rauhan Arsuf jäi ristiretkeläisten käsiin. Ristiretkeläiset rakennuttivat Arsufin linnoituksia uudelleen vuonna 1242. Vuonna 1261 Arsuf luovutettiin johanniittojen ritarikunnan haltuun.

Muslimit valtasivat Arsufin viimeisen kerran vuonna 1265. Tuolloin kaupunki kukistui Egyptin mamelukkisulttaani Baibarsin piiritettyä sitä 40 päivää (toisen tiedon mukaan hän piiritti kaupunkia 30 päivää ja linnoitusta vielä kolme päivää lisää). Baibars myös hävitytti Arsufin valtauksensa jälkeen.

 Myöhempi historia ja kaivaukset 

Historiallista Arsufia ei sen koommin asutettu. Myöhemmin Arsufiksi kutsuttu arabikylä sijaitsee jonkin matkaa historiallisen Arsufin ulkopuolella, ja se muodostui Sidna Alin moskeijan ympärille.

Apollonia-Arsufin arkeologisia kaivauksia on suoritettu ainakin 1980- ja 1990-luvuilla.

 Rakennukset ja löydökset 

Kaupungin huomattavin jäänne ovat ristiretkien aikaisen linnoituksen rauniot. Meressä sen vieressä sijaitsevat kaupungin sataman jäänteet. Näiden eteläpuolella sijaitsevat antiikin kreikkalais-roomalaisen kaupungin rauniot, jonka huomattavimpiin kohteisiin kuuluvat roomalaisen huvilan jäänteet.

 Ristiretkeläislinnoitus 
pienoiskuva|Ristiretkeläislinnoituksen rauniot.

Linnoituksen rakennutti Balian d'Ibelin vuonna 1241 ja se tuhoutui vuonna 1265 Baibarsin valloittaessa kaupungin. Linnoitusarkkitehtuurissa on vaikutteita Etelä-Englannin linnoista, ja siinä on kolme puolustustasoa: leveä ja syvä vallihauta, ensimmäinen muuri (ulkopuolinen puolustusketju) ja toinen muuri sekä sydäntorni.

 Muut linnoitteet 

Kaupungin eteläpuolista muuria ja vallihautaa kaivettiin esiin vuonna 1998, ja ne auttavat arvioimaan kaupungin kokoa ja vahvuutta ristiretkeläisaikana. Vallihauta jatkuu selvästi kaivantoalueen ulkopuolelle ja on noin 4,5 metriä syvä. Vuonna 1996 kaivettiin esiin kaupungin itäinen portti.

 Roomalainen huvila 
pienoiskuva|Roomalaisen huvilan rauniot.

Loistelias roomalaisaikainen huvila avautuu kohti merta. Se ajoitetaan 100-luvun alkuun ja se tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 118 jaa. Osa siitä kaivettiin esiin jo 1980-luvun alussa, ja lopulliseti se kaivettiin vuonna 1998.

 Lasinsulatusuunit 

Apolloniasta on löydetty 12 lasinsulatusuunia, ja lasiteollisuus näyttää olleen yksi kaupungin tärkeimmistä elinkeinoista bysanttilaisella kaudella. Arkeologisen puiston sisäänkäynnin kohdalla sijaitsee yksi 500-luvulla käytössä ollut lasinsulatusuuni. Sulatusuuneissa raaka-aine, joka oli pääosin paikallista piitä, sulatettiin korkeassa, noin  lämpötilassa raakalasilevyksi. Polton jälkeen lasi ja uuni purettiin, joten kukin uuni oli kertakäyttöinen. Löydettyjen saviastioiden sirujen määrä viittaa siihen, että uuneja käytettiin ensin useita kertoja keramiikan valmistukseen, ennen kuin niissä sulatettiin lasia. Tämän jälkeen uunit hylättiin ja rakennettiin uudet.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Palestiinan kaupungit
Luokka:Arkeologiset kohteet Israelissa
Luokka:Judaean provinssin kaupungit