Kulttuuritehdas Vernissa

Kulttuuritehdas Vernissa (myös nimillä Vernissa ja Vernissatehdas) on Vantaan Jokiniemessä sijaitseva asemakaavalla suojeltu kulttuurirakennus. Punatiilisessä entisessä tehtaassa järjestetään esimerkiksi konsertteja, teatteriesityksiä ja työpajoja, ja sen yhteydessä toimii myös kahvila. Pääasiallisesti kulttuuritoiminta keskittyy nuoriin ja nuoriin aikuisiin. Viikoittain Vernissassa käy noin 250 nuorta eri harrastus- ja taidetoiminnoissa, ja vuosittain kävijöitä on yli 35 000. Tiloissa järjestetään vuosittain yli 200 kulttuuritapahtumaa.

Harrasteita ja tapahtumia ylläpidetään yhteistoiminnalla vantaalaisten nuoriso- ja kulttuuritoimijoiden kanssa. Vernissassa toimivat esimerkiksi Tikkurilan teatteri -harrastajateatteri ja Vantaan elävän musiikin yhdistys. Tiloja vuokrataan myös seminaareja varten. Kapasiteetti konsertteja varten on noin 250 henkilöä ja seminaareihin 100.

 Historia 
Rakennuksen kivijalka kuuluu samalla paikalla sijainneeseen hirsiseen myllyyn, joka oli rakennettu jo vuonna 1757 ja sittemmin palanut tulipalossa. Vernissatehdas valmistui Dickursby Oljeslageri -nimiseksi öljynpuristamoksi ja vernissakeittämöksi vuonna 1863 sen jälkeen, kun Håkansbölen kartanon omistanut everstiluutnantti Anders Lorenz Munsterhjelm oli ostanut verotiloja tulevalta asemanseudulta jo vuonna 1956 ja saanut luvan perustaa ”pellavan- ja hampunsiemenen käyttöön perustuvan öljynpuristamon” elokuussa 1862.Rakennushistoriaselvitys, s. 10 Sijainti Tikkurilankosken äärellä oli logistisesti otollinen, koska läheisyyteen oli juuri avattu Tikkurilan rautatieasema. Sen lisäksi nykyinen Tikkurilantie eli tuolloinen Kuriiritie oli osa Turun ja Viipurin välistä Suurta Rantatietä eli Kuninkaantietä.

Tehtaassa puristettiin pellavaöljyä  ja valmistettiin vernissaa, jolla ruostesuojakäsiteltiin teollisuuden koneita, työkaluja, siltoja ja ratakiskoja. Kysyntä vernissalle oli tarjontaa suurempaa, ja pellavansiemeniä jouduttiin hankkimaan jopa Argentiinasta asti. 

Vuonna 1885 öljypuristamo ja vernissankeittämö siirtyi helsinkiläisen kauppaliikkeen Schildt & Hallbergin omistukseen. Tehtaan toimintaa laajennettiin ja tehostettiin, ja alkuperäinen öljynpuristamo korvattiin uudella tiilirakennuksella vuonna 1887.

 Tulipalo 
Vuonna 1912 suurin osa tehtaasta tuhoutui tulipalossa. Se kuitenkin rakennettiin uudelleen seuraavana vuonna, ja korjauksen yhteydessä rakennukseen lisättiin yksi kerros. Aikansa kehittyneintä tekniikkaa edustanut uusi tehdas mahdollisti tuotantomäärien mittavan kasvun.Rakennushistoriaselvitys, s. 12 Alkuperäisistä 1800-luvun rakenteista on jäljellä tiilijulkisivut ja holvikellari. Vuonna 1937 rakennus sai funktionalistisen laajennusosan, ja 1950-luvulla rakennettiin pilareilla seisova sosiaalitilaosa, nykyinen kahvila.

Tulipalo ja voimaan tullut palolaki johtivat siihen, että tehtaaseen sijoitettiin yövartijoita ja sen viereen rakennettiin pieni tehdaspalokunta vuonna 1935.

pienoiskuva|Paloaseman pieni kalustovaja tehtaan kupeessa on myös suojeltu asemakaavalla. Tikkurilan tehdaspalokunta toimi maalaiskunnan sopimuspalokuntana vuoteen 1960 asti.

 Maalitehtaasta kulttuuritilaksi 
Öljynpuristus jatkui 1960-luvulle asti, mutta jo vuonna 1919 tehdastoiminnan painopiste alkoi siirtyä maalinvalmistukseen. Maalinvalmistuksesta sai alkunsa maalikonserni Tikkurila Oyj, jonka toiminta siirtyi joen toiselle puolen Kuninkaalaan vuonna 1976.

Vantaan kaupunki osti vernissatehtaan Tikkurila Oyj:ltä vuonna 1979. Vantaan elävän musiikin yhdistys toivoi rakennuksesta nuorisokulttuurin monitoimitilaa, mutta kaupunki teki periaatepäätöksen rakennuksen kunnostamiseksi kuvataide-, perinteentallennus- ja museotoimintaa varten. Toukokuussa 1985 sadat nuoret valtasivat vernissatehtaan ja vaativat sen muuttamista kulttuurikäyttöön. Valtaajat marssivat myös kaupunginvaltuuston kokoukseen vaatimaan museosuunnitelmista luopumista. Valtaamiseen oli saatu vaikutteita Helsingin Ruoholahdessa vuonna 1979 toteutetusta Lepakon valtauksesta.
Vernissan valtaus kesti kaksi viikkoa, ja se sai runsaasti julkisuutta. Nuoret siivosivat tehdasrakennusta ja soittivat tontilla musiikkia, eikä valtaukseen liittynyt häiriökäyttäytymistä. Aluksi Vantaan kaupunki pyrki kompromissiin, jossa puolet rakennuksesta varattaisiin nuoriso- ja rauhanjärjestötoimintaan ja puolet museokäyttöön. Lopulta museopyrkimyksistä kuitenkin luovuttiin kokonaan, ja koko Vernissa osoitettiin kulttuuri- ja monitoimitilaksi, jossa tehtävän työn painopiste tuli olemaan nuorisossa. Koko Vantaan nuorisokulttuuri vahvistui, ja Tikkurilan asema kunnan kulttuurikeskuksena lujittui. Erityisesti kuvataiteilijat kuitenkin pettyivät ratkaisuun, jonka koettiin tukevan vain nuorisotoimintaa eikä koko kulttuurikenttää. Lisäksi vastustajat korostivat ratkaisun pohjautuneen ”rikoksen tunnusmerkein” tehtyyn talonvaltaukseen. 

Rakennus sai suojelustatuksen vuonna 1987. Tehdas kunnostettiin, ja Vernissa avattiin kulttuuritoimintaa varten syksyllä 1990. 1990-luvulla vernissatehdas tunnettiin rock-henkisenä ”Vantaan Tavastiana” ja yhtenä Vantaan tärkeimmistä konserttitiloista, mutta sittemmin toimintaa alettiin muuttaa rock-klubista monitoimitilaksi. 

pienoiskuva|Tehdasjätteitä ja trasselia poltettiin piipuissa. Jokirannassa sijaitsi alun perin kaksi vernissatehtaan piippua, mutta vain yksi niistä on jäljellä. 

 Peruskorjaus 
Vernissa peruskorjataan vuosina 2022–2023. Sitä ennen rakennusta on remontoitu viimeksi 1980-luvun lopulla. Tiloissa on havaittu paljon puurakenteita, jotka pitää purkaa ja uusia. Samalla kahvilan asiakaspaikkojen määrää lisätään huomattavasti. Viereinen vanha paloasema kunnostetaan pop up -tyyppiseksi tilaksi, joka sopii esimerkiksi näyttelyille.

 Lähteet 


 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

 Viralliset sivut 

Luokka:Jokiniemi
Luokka:Suomen teollisuusrakennukset
Luokka:Suomen konserttitalot
Luokka:Vantaan 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Vantaan suojellut rakennukset
Luokka:Vantaan kulttuuri
Luokka:Vantaan teollisuushistoria