Tervon kirkonkylä

Tervon kirkonkylä on Tervon kunnan keskustaajama ja kirkonkylä, joka sijaitsee Pohjois-Savon länsiosassa.

Nimi Tervo perustuu kirkonkylän halkaisevan Tervonsalmen nimeen (Tervonsalmelle 1883). Tervonsalmella toimi muun muassa postitoimipaikka. Tervonsalmen seudun merkitys ja asutus oli kasvanut muun muassa vuosina 1892-1895 kolmisen kilometriä Tervonsalmen luoteispuolelle rakennetun Kolun kanavan myötä, joka loi sisävesiliikenteen väylän Iisvedeltä Keiteleelle. 1800-luvun lopulla salmen ranta-asutuksesta oli ryhdytty käyttämään myös lyhyempää nimeä Tervo. Salmen nimi kytkeytynee kirkonkylän luoteispuolella sijaitsevaan Tervamäkeen (Terwamäen 1883) ja alueella harjoitettuun tervanpolttoon.  Niiniveden seudulla 1550-luvulla asuneen Antti Tervoisen sukunimi voisi myös olla paikannimen aiheena. 

Vuonna 1922 Karttulan seurakunta jakaantui; sen länsiosista muodostettiin Tervon seurakunta. Uudelle seurakunnalle valmistui Ilmari Launiksen suunnittelema Tervon kirkko vuonna 1925. Ensimmäinen kirkkoherra astui virkaansa vuonna 1926. Samana vuonna perustettiin aiemmin pääosin Karttulaan kuuluneista maista Tervon kunta. 

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Tervon kirkonkylän pinta-ala oli 1,89 neliökilometriä ja asukasluku oli 526. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa kunnan omasta, virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.

Lähteet

Luokka:Tervo
Luokka:Pohjois-Savon maakunnan taajamat
Luokka:Suomen kirkonkylät
Luokka:Suomen kuntakeskukset