Vahijärvi (järvi)

Vahijärvi on Uudellamaalla Askolan lounaisosassa Monninkylän pohjoispuolella sijaitseva järvi. Järven etäisyys Helsingistä on  koilliseen ja Porvoosta  luoteeseen.

 Maantietoa 
Vahijärvi on  pitkä,  leveä, ja sen pinta-ala on . Se on muodostunut korkeiden mäkien taakse siellä sijaitsevaan painaumaan. Seutu on mäkiä lukuun ottamatta viljeltyä seutua. Kaakonnokan yläpuolelle kohoaa paikallinen mäki yli 30 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven lounaispäässä sijaitsee Rajamäki, joka kohoaa yli  korkeuteen. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on . Rannat ovat alavia ja soistuneita. Rantavesikin vaikuttaa matalalta, koska järven rantoja seuraa vesikasvillisuusvyöhyke. Järven länsipuolella sijaitsee Vahijärven kylä, josta alkaa järven pohjoispuolella kulkeva ja Askolaan johtava yhdystie 11791. Rannoilla on kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja jonkin muutama kiinteästi asuttua taloa. Kylään kuuluvia maatiloja on vähintään viisi. Kylän vierestä kulkee kaakkois-luoteis-suunassa kantatie 55. Länsirannassa on uimaranta.

Vahijärvi on Porvoonjoen länsipuolisen Askolan ainoa järvi ja viidenneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä tai lammesta.Askola. Järviwiki. Viitattu 27.5.2021.

 Historiaa 
pienoiskuva|Wahjärvi sijaitsee kartan vasemmassa laidassa, Senaatin kartasto 1870–1907.
Viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön sulaessa päältä pois, jäi Vahijärven alue merenpinnan alle. Maankohoamisen seurauksena lähialue kohosi vedenpinnan yläpuolelle 8 700– sitten pysytelleen merenrannikon läheisyydessä toista tuhatta vuotta. Jo ennen Vahijärven kohoamista vedenpintaan asettui keskimesoliittinen väestö Hännimäen etelärinteille, jolloin myös Rajamäki ja järven kaakkoinen mäki olivat saarina.

Vahijärven järvenlasku on tapahtunut mahdollisesti 1800-luvulla samoihin aikoihin, kun tapahtuivat muut Porvoon seudun järvenlaskut. Se ei ollut kovin menestyksekäs hanke, sillä järvestä vapautui lähinnä kapea rantakaistale järven ympäriltä. Kun vertaa alla mainittuja Kalmbergin kartaston karttalehteä ja vuoden 1961 peruskarttaa, voi rantaviivan erilaisuus ja rantavyöhykkeen soistuneisuuden havaita.

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa kylän nimi on ”Wahjärvi by” ja järven ”Wahjärvi”. Kylässä on 10 maataloa, joiden yhteistä manttaalia on 33. Järven pohjoiset- ja läntiset alueet ovat peltomaata ja itäpuolella Kaatuneenojan ympäristö on niittymaata samoin kuin Katissuon alueet. Tilanne on sama myös myöhemmässä Senaatin kartastossa (viereinen kuva) muuten, mutta Askolaan johtava tie on nyt rakennettu. Vuonna 1912 julkaistussa Lahden seudun taloudellisessa kartassa järven nimi on ”Wahijärv”. Vuoden 1963 peruskartassa on Kaatuneenojan karttanimi ”Järvenoja” samoin kuin laskuojakin. Järven karttanimi on nyt ”Vahijärvi”. Seuraavassa vuoden 1981 peruskartassa itäpuolinen  ”Järvenoja” on nyt kartassa ”Kaatuneenoja”.

 Vesistösuhteet 
Vahijärvi sijaitsee Porvoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 18) Porvoonjoen alaosan alueella (18.01), jonka Pikkujoen valuma-alueeseen (18.013) järvi kuuluu. Siihen tulee koillisesta pelloilta alkava Kaatuneenoja, joka on  pitkä, ja etelärantaan tulee Katissuolta lyhyt pelto-oja. Järven laskuoja Järvenoja alkaa etelärannasta. Se virtaa Monninkylän hali ja yhtyy alempana Ojasillanoja nimisenä Porvoonjokeen Virtaalassa yhtyvään Pikkujokeen. Järven vedenpinnan korkeus on  mpy (N2000).

 Lähteet 

Luokka:Askolan järvet
Luokka:Porvoonjoen alaosan alue