Venäjän kielet

Venäjä on erittäin monikielinen maa, jossa erilaisten kielten asema on turvattu myös paikallisella tasolla. Venäjän kielellä on siitä huolimatta vahva asema. Ethnologuen mukaan maassa puhutaan 117 elävää kieltä.

 Venäjä ja venäläinen viittomakieli 
pienoiskuva|Havainnekuva venäläisestä näppäimistöstä
Venäjän federaation perustuslain mukaan maan virallinen kieli kansallisella tasolla on venäjä. Vuoden 2020 perustuslain uudistuksen nojalla venäjän kieli ja etniset venäläiset ovat perustuslain mukaan Venäjän valtion määrittelevä kieli ja kansa.

Huolimatta Venäjän suuresta maapinta-alasta ja väestöstä, venäjän kieli on melko yhtenäinen ja murteellisia eroja on maan sisällä vähän. Perinteisesti jako on tehty pohjoisiin ja eteläisiin murteisiin, jossa Moskova toimii kahden alueen rajana.

Venäläistä viittomakieltä käyttää arviolta 120 000 henkilöä.

 Federaatiosubjektien viralliset kielet 
Venäjän federaatioon kuuluvat tasavallat saavat määritellä itselleen virallisia kieliä venäjän rinnalle.
FederaatiosubjektiViralliset kielet 
(venäjän lisäksi)Lähde25x25px Adygeiaadyge25x25px Altaialtai25x25px Baškortostanbaškiiri25x25px Burjatiaburjaatti25x25px Dagestan"venäjä ja kaikki Dagestanin kansalaisten kielet"25x25px Hakassiahakassi25x25px Ingušiainguuši25x25px Kabardi-Balkariakaratšai-balkaari25x25px Kalmukiakalmukki25x25px Karatšai-TšerkessiaAbaza25x25px Komikomi25x25px Marimari25x25px Mordvamokša, ersä25x25px Sahajakuutti25x25px Pohjois-Ossetia-Alaniaosseetti25x25px Tatarstantataari25x25px Tšetšeniatšetšeeni25x25px Tšuvassiatšuvassi25x25px Tuvatuva25x25px Udmurtiaudmurtti
Tasavaltojen lisäksi myös muut federaatiosubjektit saavat määritellä virallisia kieliä sellaisille alueille, joissa asuu etnisiä vähemmistöjä. Nämä kielet eivät kuitenkaan ole virallisia kieliä koko federaatiosubjektin alueella venäjän rinnalla..

 Muut kielet 
Kirkkoslaavia käytetään jonkin verran ortodoksisen kirkon piireissä ja kielellä on historiallisesti tärkeä rooli. Kirkkoslaavi ei ole venäjän kielen esimuoto, sillä kirkkoslaavi saapui Venäjän alueelle nimenomaan liturgisena kielenä, jota käyttivät jo slaavilaisia kieliä puhuvat kansat. Kirkkoslaavista venäjään tulleita sanoja ovat mm. одежда (vaatteet), помощь (apu) ja среда (keskiviikko)..

Venäjälle muuttaneiden keskuudessa yleisimmät kotikielet ovat englanti, saksa, ranska, turkki ja ukraina. Vuoden 2010 väestölaskennan mukaan englanti oli venäjän jälkeen maan puhutuin kieli, vaikkakin vain 7,5 miljoonaa kansalaista (5,48 % koko väestöstä) ilmoitti puhuvansa sitä. Venäjän jälkeen puhutuin kieli, jolla on maassa jonkinlainen virallinen asema, on tataari, jota puhui hieman vajaa 3 % koko maan väestöstä..

 Lähteet 

*