Elinor Glyn

Elinor Glyn, o.s. Sutherland (17. lokakuuta 1864 Saint Helier, Jersey, Kanaalisaaret, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta – 23. syyskuuta 1943 Chelsea, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen kirjailija sekä elokuvakäsikirjoittaja ja elokuvatuottaja, jonka tuotanto keskittyy vuosiin 1900–1940.

Hänet tunnettiin erittäin romanttisista tarinoistaan, joissa oli ylellisiä miljöitä eli ympäristöjä ja tapahtumapaikkoja  sekä epätodennäköisiä juonikuvioita.

pienoiskuva|Elinor Glyn, Philip de László 1914
pienoiskuva|Elinor Glyn vuonna 1920

 Suku ja koulutus 
Elinor oli skotlantilaistaustaisen rakennusinsinööri Douglas Sutherlandin (1838–1865) ja Elinor Saundersin (1841–1937) nuorempi tytär. Saundersin äiti oli englantilais-ranskalaista sukua, joka oli asettunut asumaan Kanadaan. Hänen isänsä sanottiin olevan sukua lordi Duffusille.Elinor Glyn, Online Literature, viitattu 11.4.2021 

Isä kuoli Elinorin ollessa kolmen kuukauden ikäinen. Elinorin äiti palasi kotiseudulleen Guelphiin, Ontarioon, Kanadaan Elinorin ja hänen sisarensa Lucyn kanssa. Lucy eli Lady Duff Gordon (1863–1935) oli yksi Titanicin uppoamisen eloonjääneistä ja hänestä tuli kuuluisa haute couturier eli muotisuunnittelija, joka tunnettiin nimellä Lucile.

Glynin äidin mentyä uudelleen naimisiin vuonna 1871, he palasivat Jerseyhin Englantiin Elinorin ollessa kahdeksanvuotias. Nuori ja varhaiskypsä Elinor luki ahkerasti kotinsa kirjaston kirjoja ja oli kiinnostunut Ranskan historiasta sekä mytologiasta. Vaikka hänellä ei ollutkaan muodollista koulutusta vahvan tahtonsa ja kotiopettajien kanssa kokemiensa ongelmiensa vuoksi, ystävät, kuten poliitikko lordi Curzon, lordi Milner ja filosofi F. H. Bradley, täyttivät myöhemmin hänen tietämyksensä aukot. Elinor oli saanut opetusta yläluokan tavoissa isoäidiltään, joka oli aatelisen tytär ja joka kertoi kuinka tämän ranskalaiset sukulaiset pakenivat Ranskan vallankumousta.

Myöhemmin hän kiinnostui mystiikasta ja romantiikasta. Nuorena tyttönä hän alkoi kirjoittaa ja pitää päiväkirjaa. Teini-ikäisenä ja alle kolmikymmentä vuotiana hän matkusti usein Manner-Eurooppaan ja sai paljon nuoria miespuolisia ihailijoita.

 Avioliitto ja kirjoittaja-uran alku 
Vaikka Elinor Glyn oli lähtöisin vaatimattomista oloista, tai juuri siksi, hän aikoi löytää paikkansa yläluokassa. Romanttisen idealistinen 28-vuotias Elinor meni naimisiin essexiläisen maanomistaja ja asianajaja Clayton Louis Glynin (1857–1915) kanssa 27. huhtikuuta 1892. Muutaman vuoden ajan heidän elämänsä oli yltäkylläistä ja helppoa, ja heille syntyi kaksi lasta, Margot (1893–1966) ja Juliet (1898–1964), jotka molemmat aikanaan menivät naimisiin aatelismiehen kanssa.

Toivuttuaan synnytyksen jälkeisestä masennuksesta Glyn oli päättänyt palata kirjoittamisen pariin ja käytti äidilleen lähettämiään kirjeitä pohjana teokselleen The Visits of Elizabeth (1900). Kirja on kirjoitettu siihen asti harvoin käytetyllä kirjallista keinolla eli kirjeromaanina. Naiivi ja viaton debytantti Elizabeth kirjoittaa sarjan kirjeitä äidilleen, joissa hän tarkastelee yhteiskuntaa ja salattuja ​​suhteita. Tämä oli Glynin ensimmäinen kerta saada menestystä ja kuuluisuutta, kirja julkaistiin jatkokertomuksena The World -lehdessä. Hän oli kirjoittanut tätä ennen kauneus- ja muotiartikkeleita Scottish Life- ja Cosmopolitan -lehdille vuodesta 1897 lähtien. Glynin avioliitto Claytonin kanssa oli epäonnistunut yhteensopimattomuuden vuoksi, ja hän etsi lopulta seuraa ja romantiikkaa muualta, aristokratian parista.
pienoiskuva|William C. deMille, Jeanie MacPherson, Elinor Glyn ja ohjaaja Cecil B. DeMille, 1920

 Romaanituotanto 
Hänen suosituin tuotantonsa on yläluokan seurapiirejä kuvaavaa romanttista viihdekirjallisuutta. Hänen esikoisteoksensa, kirjeromaani The Visits of Elizabeth ilmestyi kirjana vuonna 1900. Sitä ennen se oli julkaistu World-lehden jatkokertomuksena. Se koostui nuoren tytön äidilleen lähettämistä kirjeistä. Kirjeissä kuvailtiin eurooppalaisten aristokraattien heikkouksia ja naistenmiesten tekemisiä. Hänen terävä kykynsä havainnoida ympäristöään, jossa hän eli, näkyi teoksessa.

Avioliiton ulkopuolista suhdetta nuoren miehen ja tätä vanhemman naimisissa olevan naisen kanssa kuvaava Three Weeks (1907, suom. Kolme viikkoa) nostatti valtavan sensaation, varsinkin koska sen sanottiin saaneen inspiraationsa Glynin suhteesta häntä 16 vuotta nuoremman lordi Alistair Innes Kerin kanssa. Se skandalisoi edvardiaanisen ajan aristokraatteja ja vaaransi Glynin aseman. Etonin sisäoppilaitoksen rehtori piti sitä moraalittomana ja kielsi sen koulun tiloissa, mutta lopulta kohu varmisti hänen nousunsa kuuluisuuteen. Romaani on tarina kuvitteellisen Balkanin kuningattaren aviorikollisesta suhteesta englantilaisen miehen kanssa, josta syntyy vieläpä lapsi ja sitä luettiin laajalti että paheksuttiin. Kirjasta tehtiin kolme elokuvaversiota, joista viimeiseen Three Weeks (1924, suom. Kolme viikkoa) Glyn muokkasi itse käsikirjoituksen. 

Venäjän keisarilliseen hoviin Pietariin sijoittuva romaania His Hour (1910) pidetään Glynin parhaimpiin teoksiin kuuluvana romanssina ja se toteutettiin erittäin tarkkanäköisellä tyylillä. Vuonna 1916 hän kirjoitti romaanin The Career of Katherine Bush, ensimmäisen romaanin, jossa sankaritar ei ollut aristokraattista syntyperää. Vuoden 1916 jälkeen Glyn joutui kirjoittamaan pakon sanelemana, koska hän oli velkaantunut pahasti, ja hänen aviomiehensä oli kuollut vuonna 1915. 

Miehensä velkaantuessa pahasti ja menettäessä vähitellen omaisuuttaan vuodesta 1908 lähtien, Glyn onnistui julkaisemaan ainakin romaanin vuodessa elättääkseen itsensä ja perheensä sekä pitääkseen yllä elintasoaan. Häntä maalattiin ja valokuvattiin usein, ja hän rakasti kissoja. Hänestä on olemassa valokuva noin 67-vuotiaana poseeraamassa kahden kissansa kanssa, joista toinen on nimeltään Zadig ja toinen nimeltä Candide, kunnianosoituksena Voltairen näytelmälle Candide. Seurapiiritaiteilija Philip de Laszlo maalasi hänestä muotokuvan vuonna 1912,  jonka tilasi hänen rakastajansa lordi Curzon, joka lahjoitti Glynille maalauksessa näkyvät smaragdikorut. Toinen, pienempi muotokuva on maalattu vuonna 1914 sekä vuonna 1927.

Glyn matkusti vuonna 1907 Yhdysvaltoihin, mikä inspiroi hänet kirjoittamaan romaanin Elizabeth visits America (1909). Hänellä oli suhde vuosina 1908–1916 entisen Intian varakuningas lordi Geoge Curzonin kanssa. Venäjän keisarillisen hovin kutsusta hän kirjoitti kuuman romanssin, joka sijoittuu vallankumousta edeltäneelle Venäjälle (His Hour, 1910).

Seuraavat teokset olivat The Reason Why (1911) ja Halcyone (1912). Hän matkusti myös Espanjaan ja Unkariin, ja Espanjan ja Romanian kuningattaret lukivat hänen romaanejaan. The Career of Katherine Bush (1916) on paluu hänen kyynisyyteensä, jonka mukaan sosiaalinen asema on jotain, mitä voi opettaa tai ostaa, mutta se ei ole luonnollinen tila. Ensimmäisen maailmansodan aikana Glyn meni Ranskaan työskentelemään sotakirjeenvaihtajana. Hän oli vain yksi kahdesta naisesta, jotka olivat läsnä Versailles'n rauhansopimuksen allekirjoittamisessa vuonna 1919.
pienoiskuva|Gloria Swanson, Elinor Glyn ja Wallace Reid, Photoplay -lehti maaliskuu 1921

 Hollywood ja elokuvat 
pienoiskuva|Ohjaaja Sam Wood ja Elinor Glyn,  joka kirjoittaa otsikkotekstejä elokuvaan “Beyond the Rocks” 1922
Proosan lisäksi Glyn kirjoitti 1920-luvulla Hollywoodissa elokuvien käsikirjoituksia ja hänen romaaniensa pohjalta on tehty paljon elokuvia. Glyn osallistui elokuvien tekemiseen myös mm. tuottajana sekä ohjaajana.

Vuonna 1920, miehensä kuoltua, hän muutti Hollywoodiin Los Angelesiin Kaliforniaan, missä hänen romaaniaan "The Great Moment" kuvattiin. Hän alkoi kirjoittaa käsikirjoituksia ja ohjata elokuvia ja oli keskeisessä roolissa Rudolph Valentinon tähteyteen nostamisessa. Hänestä tuli osa Hollywoodin sisäpiiriä. Käsikirjoittaja Anita Loos vitsaili: "Jos Hollywoodia ei olisi ollut olemassa, Elinor Glynin olisi pitänyt keksiä se."

Vuonna 1920 hän aloitti uransa käsikirjoittajana Hollywoodissa, jossa useita hänen omia romaanejaan kuvattiin, kuten "Three weeks" ja "IT" (1927), jonka miljöö oli amerikkalainen. Elokuvaversiossa käytetystä sanasta ”IT” (engl. "Se", suomennettuna elokuvan nimi on "Jokin") käytettiin useiden vuosien ajan seksikkyyden synonyymiä. Hän edisti Gloria Swansonin ja Clara Bow'n näyttelijänuraa tekemällä edellämainitusta kohtalokkaan, tyylikkään vampin ja jälkimmäisestä seksikkään "It-girl"in.

Koska hän ei kyennyt hallitsemaan raha-asioitaan Hollywoodissa sekä verotuksellisista syistä, hän palasi Englantiin vuonna 1929. Englannissa hän tuotti ja ohjasi vuonna 1930 kaksi äänielokuvaa, jotka olivat taloudellisia ja taiteellisia katastrofeja. 

Glyn matkusti edestakaisin Yhdysvaltojen ja Brightonin välillä ja asui jonkin aikaa Curzon Housessa Saltdeanissa. Hänen kirjansa "IT" (1927) toi Glynille vielä enemmän tuloja ja mainetta kuin "Three Weeks" koskaan. "The Third Eye " (1940) oli hänen viimeinen romaaninsa. 

Hänen omaelämäkertansa Romantic Adventure valmistui vuonna 1936. Elinor Glyn kuoli lyhyen sairauden jälkeen Lontoossa osoitteessa Royal Avenue 39, Chelsea, 23. syyskuuta 1943.
pienoiskuva|Elinor Glyn ja Rudolph Valentino Beyond the Rocks elokuvan kuvauksissa 1922
pienoiskuva|Mainoskuva näyttelijä Smedley Butlerista ja Pauline Starkesta elokuva Love's Blindness (1926) kuvauksissa. Oikealla käsikirjoittaja Elinor Glyn ja ohjaaja John Francis Dillon.

Suomennetut teokset
 Sinistä verta (The Reflections of Ambrosine), suom. Toivo Vallenius, Karisto 1916 Sarja: Naisten romaaneja 1
 Stella suom. Salme Setälä, Otava 1917 Sarja: Otavan 85 pennin kirjasto: 11
 Evangeline seikkailijattarena (The vicissitudes of Evangeline), suom. Mary Hämeen-Anttila, Karisto 1919 Sarja: Naisten romaaneja 18
 Kolme viikkoa suom. Tahvo Partio, Helsinki: Minerva 1920 – 2. filmikuvin varustettu p. Helsinki: Minerva 1925 
 Kun hetki löi suom. Aito Kare, Helsinki: Minerva 1921
 Kenet rakkaus on valinnut suom. Aito Kare, Helsinki: Minerva 1922
 Guineveren rakkaus (Guinevere's lover), suom. J. V. Korjula, Karisto 1922 Sarja: Naisten romaaneja 22
 Oikea syy (The reason why), suom. Tellervo Laurila, Karisto 1922 Sarja: Naisten romaaneja 21
 Korkeata peliä suom. Aito Kare, Helsinki: Minerva 1923
 Mies ja tilaisuus (The man and the moment), suom. J. V. Korjula, Karisto 1924 Sarja: Naisten romaaneja 35
 Kun mies rakastuu suom Elsa Soini, Helsinki: Minerva 1924
 Suuri hetki, suom. Aito Kare, Helsinki: Minerva 1924
 Elisabet seikkailee Amerikassa suom. Aune Lindström, Helsinki: Minerva 1925
 Elisabetin tulo seuraelämään, suom. Aune Lindström, Helsinki: Minerva 1925
 Hänen armonsa sihteeri, suom. Aune Lindström, Helsinki: Minerva 1925
 Kun hetki lyö, Helsinki: Minerva 1925
 Kuusi päivää (Six days), suom. H. Vaaja, Minerva 1924 Minervan halpa lukemisto: 8
 Rakkauden jumalattaren suojatti suom H. Vaaja, Minerva 1925
 Rakkauden sokeus suom. Aune Lindström, Helsinki: Minerva 1926
 Seikkailijattaren päiväkirja suom. Inkeri Relander, Helsinki: Kustannus oy Suomi 1926
 Rakkaus on sokea, Helsinki: Kustannus oy Suomi 1927
 Tunne, jota sanotaan rakkaudeksi, Helsinki: Minerva 1926
 Ryppyjen kirja: miten poistan kasvoistani rypyt ja säilytän ne nuorina, Helsinki: Minerva 1927
 Kaunis Ambrosine, Otava 1927 Sarja: Tähtisarja 62
 Kunniansa hinnalla, Helsinki: Minerva 1927
 Rakkaus, Helsinki: Minerva 1928
 Kauneudenhoidon käsikirja, 4. p. Helsinki: Minerva 1930, 1.–2. p. nimellä: Ryppyjen kirja
pienoiskuva|Elinor Glyn vuonna 1928
pienoiskuva|Elinor Glyn, Philip de Laszlo, 1927

 Teoksia 

Elizabeth-sarja
 The Visits of Elizabeth (1900)
 Elizabeth Visits America (1909)

Three Weeks-sarja
 Three Weeks (1907)
 One Day (1909) (unauthorized sequel by an anonymous author)
 High Noon (1910) (unauthorized sequel by an anonymous author)

The Price of Things-sarja
 The Price of Things (1919), a.k.a. Family
 Glorious Flames (1932)
pienoiskuva|Three Weeks, 1. painos (1907) paperisuojakansi
Yksittäiset romaanit
 The Reflections of Ambrosine (1902), a.k.a. The Seventh Commandment
 The Damsel and the Sage (1903)
 The Vicissitudes of Evangeline (1905), a.k.a. Red Hair
 Beyond the Rocks (1906)
 When the Hour Came (1910), a.k.a. His Hour, a.k.a. When His Hour Came
 The Reason Why (1911)
 Halcyone (1912) a.k.a. Love Itself
 The Sequence (1913) a.k.a. Guinevere's Lover
 The Point of View (1913)
 The Man and the Moment (1914)
 Letters to Caroline (1914) a.k.a. Your Affectionate Godmother
 The Career of Katherine Bush (1916)
 Man and Maid (1922)
 The Great Moment (1923)
 Six Days (1924)
 Love's Blindness (1926)
 Knowing Men (1930)
 The Flirt and the Flapper (1930)
 Love's Hour (1932)
 Sooner or Later (1933)
 Did She? (1934)
 The Third Eye (1940)
pienoiskuva|Three Weeks (1924) elokuvan mainosjuliste
Kertomukset
 The Contrast and Other Stories (1913)
 "It" and Other Stories (1927)
 Saint or Satyr? and Other Stories (1933) as Such Men Are Dangerous

Proosa
 The Sayings of Grandmamma and Others (1908)
 Three Things (1915)
 Destruction (1918)
 The Elinor Glyn System of Writing volumes 1,2,3,4 (1922)
 The Philosophy of Love (1923), a.k.a. Love – what I think of It
 Letters from Spain (1924)
 This Passion Called Love (1925)
 The Wrinkle Book, Or, How to Keep Looking Young (1927), a.k.a. Eternal Youth
 The Flirt and the Flapper (1930)
 Romantic Adventure. Being the Autobiography of Elinor Glyn (1936)
pienoiskuva|Kirjamainos Photoplay -lehdessä, huhtikuu 1926

 Elokuvat 
 Three Weeks, ohjaus Perry N. Vekroff (1914, perustuu romaaniin Three Weeks)
 One Day, ohjaus Hal Clarendon (1916, perustuu romaaniin One Day)
 One Hour, ohjaus Edwin L. Hollywood ja Paul McAllister (1917, jatko-osa romaaniin Three Weeks)
 Három het, ohjaus Márton Garas (Unkari, 1917, perustuu romaaniin Three Weeks)
 The Reason Why [it], ohjaus Robert G. Vignola (1918, perustuu romaaniin The Reason Why)
 The Man and the Moment, ohjaus Arrigo Bocchi (UK, 1918, perustuu romaaniin The Man and the Moment)
 A Sphynx, ohjaus Béla Balogh (Unkari, 1918, perustuu romaaniin When the Hour Came)
 The Career of Katherine Bush, ohjaus Roy William Neill (1919, perustuu romaaniin The Career of Katherine Bush)
 Halcyone, ohjaus Alfréd Deésy (Unkari, 1919, perustuu romaaniin Halcyone)
 Érdekházasság, ohjaus Antal Forgács (Unkari, 1919, perustuu romaaniin The Reason Why)
 Beyond the Rocks, ohjaus Sam Wood (1922, perustuu romaaniin Beyond the Rocks)
 Six Days, ohjaus Charles Brabin (1923, perustuu romaaniin Six Days)
 Three Weeks, ohjaus Alan Crosland (1924, perustuu romaaniin Three Weeks)
 His Hour, ohjaus King Vidor (1924, perustuu romaaniin When the Hour Came)
 Man and Maid, ohjaus Victor Schertzinger (1925, perustuu romaaniin Man and Maid)
 Soul Mates, ohjaus Jack Conway (1925, perustuu romaaniin The Reason Why)
 Love's Blindness, ohjaus John Francis Dillon (1926, perustuu romaaniin Love's Blindness)
 It, ohjaus Clarence G. Badger (1927, perustuu novelliin It). Suomennettuna "Jokin".
 Mad Hour, ohjaus Joseph Boyle (1928, perustuu romaaniin The Man and the Moment)
 Red Hair, ohjaus Clarence G. Badger (1928, perustuu romaaniin The Vicissitudes of Evangeline). Suomennettuna "Punatukka".
 The Man and the Moment, ohjaus George Fitzmaurice (1929, perustuu romaaniin The Man and the Moment)
 Knowing Men, ohjaus Elinor Glyn (UK, 1930, perustuu romaaniin Knowing Men)
 The Price of Things, ohjaus Elinor Glyn (UK, 1930, perustuu romaaniin The Price of Things)

 Käsikirjoittaja 
 1921: The Great Moment (ohjaus Sam Wood)
 1922: The World's a Stage (ohjaus Colin Campbell)
 1924: How to Educate a Wife (ohjaus Monta Bell)
 1925: The Only Thing (ohjaus Jack Conway). Suomennettuna "Purppuraista rakkautta".
 1927: Ritzy (ohjaus Richard Rosson)
 1928: Three Weekends (ohjaus Clarence G. Badger). Suomennettuna "Koska nyt on lauantai-ilta".
 1930: Such Men Are Dangerous (ohjaus Kenneth Hawks)

 Ohjaaja 
 Knowing Men (UK, 1930)
 The Price of Things (UK, 1930)

Lähteet

 Kirjallisuutta 

 Glyn, Anthony: Elinor Glyn: A Life. Doubleday & Company, 1955 

 Hallett, Hilary A.: Inventing the it girl, How Elinor Glyn created the modern romance and conquered early Hollywood. Liveright Publishing Corporation, New York, 2022
 Barnett, Vincent L.: The novelist as Hollywood star: author royalties and studio income in the 1920s, Teoksessa: Film History, vol. 20, 2008, s. 281-293
 Barnett, Vincent L.: Picturization partners: Elinor Glyn and the Thalberg contract affair, Teoksessa: Film History, vol. 19, 2007 s. 319-329
 Morey, Anne: Elinor Glyn as Hollywood labourer, Teoksessa: Film History, vol. 18, 2006 s. 110-118

Aiheesta muualla

 Elinor Glyn IMDd:ssä
 Elinor Glynistä kertovia lehtileikkeitä Virtual History elokuva-portaalissa
 Elinor Glynistä maalattuja muotokuvia

Luokka:Brittiläiset kirjailijat
Luokka:Brittiläiset elokuvaohjaajat
Luokka:Brittiläiset elokuvatuottajat
Luokka:Vuonna 1864 syntyneet
Luokka:Vuonna 1943 kuolleet
Luokka:Brittiläiset elokuvakäsikirjoittajat
Luokka:Rakkausromaanien kirjoittajat