Ketšuat

Ketšuat ovat alkuperäiskansa Etelä-Amerikassa Andien ylängöllä Ecuadorista Boliviaan ulottuvalla alueella. Ketšuat puhuvat ketšuan kieltä. He ovat nykyisin enemmänkin kieliryhmä kuin etninen ryhmä, eli ketšuoita ovat kaikki ketšuaa puhuvat etniset ryhmät, myös ne, joiden alkuperäinen kieli on kadonnut. Alun perin espanjalaiset viittasivat nimityksellä vain tiettyyn etniseen ryhmään, joka asutti luoteista Perua.

Koska ketšuan puhujien ja ketšualaisen kulttuuriperinnön välillä ei ole selkeää eroa, arviot heidän määrästään vaihtelevat noin 13 miljoonasta noin 16 miljoonaan.

 Historia 
Ketšuat ovat muodostaneet tärkeän osan Andien väestöstä 1400-luvun alkupuolelta lähtien. Heidän puhumansa ketšuan kieli monine alueellisine murteineen oli aikoinaan Inkavaltakunnan pääkieli. Ketšuoiden yhteiskunta muuttui rajusti, kun espanjalaiset valloittivat Inkavaltakunnan 1500-luvulla. Valloituksen jälkeen ketšuat ovat olleet jatkuvasti poliittisten konfliktien ja etnisen vainon uhreina. 1980-luvulla käydyssä Perun sisällissodassa pääosa kuolonuhreista oli ketšuoita, vaikka taistelijat olivat lähinnä valkoisia ja mestitsejä. Myös Alberto Fujimorin aikana noudatettu pakkosterilointipolitiikka vaikutti lähes yksinomaan ketšua- ja aimaranaisiin.

 Kulttuuri 

Ketšuoiden uskonnossa yhdistyvät roomalaiskatoliset ja esikolumbiaaniset elementit. Siihen kuuluu usko yliluonnollisiin voimiin, jotka määräävät säätä, sairauksia, satoja, maanjäristyksiä ja muita ilmiöitä. Ketšuat uhraavat näille voimille vaikuttaakseen niihin. Ketšuoiden jumalilla on ihmisten piirteitä. Katolilaisuudesta ketšuat ovat ottaneet juhlapäivät ja symbolit. He viettävät myös inkojen Inti Raymi -aurinkojuhlaa kesäpäivänseisauksen aikana.

Useimmat ketšuat viljelevät maata vanhoilla inkojen terassiviljelymenetelmillä. Ketšuoiden perusruokaa ovat peruna ja kvinoa. He käyttävät myös esimerkiksi lihaa, chiliä, korianteria ja maapähkinää. Marsunliha on juhlaruokaa ja tärkeä proteiininlähde. Moni yhteisö valmistaa myyntiin keramiikkaa, laaman ja lampaan villasta kudottuja kankaita, vöitä ja hattuja. Tavaraa myydään viikottaisilla toreilla.

Ketšuanaiset käyttävät hametta ja paitaa sekä harteillaan värikkäitä kudottuja saaleja. Miehet pukeutuvat pitkiin housuihin, paitaan ja ponchoon. Kaikki käyttävät sandaaleja. Vaatteiden tyyli ja väri vaihtelevat paljon alueiden välillä.

Huayno on Keski-Andien kansanmusiikkia. Laulua säestetään rummuilla, huiluilla sekä mandoliinin tyyppisellä charrango-kitaralla. Eräs tunnettu ketšualaulu on panhuilulla säestetty ”El cóndor pasa”.

Ketšuaa puhuu nykyisin noin 8 miljoonaa ihmistä Perussa, 1–2 miljoonaa Ecuadorissa, ja 1 miljoona Boliviassa. Kielestä ovat peräisin muun muassa sanat puuma, kondori, laama ja koka. Ketšua on Perun virallinen kieli espanjan rinnalla. Ketšua ei ole vanha kirjakieli, ja ketšuankielinen kirjallisuus on syntynyt vasta nykyajalla.

Monissa ketšuaperheissä lapsia kasvatetaan yksinomaan espanjaksi, koska sillä katsotaan olevan parempi status huolimatta siitä, että ketšuoiden alkuperäiskieliä on pyritty elvyttämään aktiivisesti.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*