Aarlammi

Aarlammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä ja Vihdissä sekä  kanta-Hämeessä Lopella Patojan lähellä sijaitseva lampi.

 Maantietoa 
Aarlammi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Se on muodostunut Aarlamminsuon etelälaitaan kumpareisen maaston painanteeseen. Lammella on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee aivan sen länsirannassa. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoispuolella olevaa rämettä. Suon laidassa on vedessä leveä kaislikkovyöhyke. Lammen rannassa on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Maakylän ja Isokylän suunnilta. Kolmen kunnan yhteinen rajapyykki sijaitsee järven pohjoisrannassa. Lammen itä- ja keskiosa kuuluu Hyvinkääseen, läntisin osa Loppeen ja väliin jäävä osa Vihtiin.

 Vedenlaatu 
Aarlampi saa vettä rantavaluntana ja pohjavesistä, sillä tulouomia ei ole. Järven vesi on kirkasta ja jossain määrin humuspitoista, ja veden viipymä on pitkä. Järveen ei kohdistu mainittavaa ravinnekuormitusta. Aarlammin vedenlaatua on tutkittu  maalis- ja elokuussa vuosina 2005, 2011 ja 2017. Lammen päällysveden väriluku on 35–60 mg Pt/l, joka tarkoittaa ruskeavetisyyttä. Mittaustulos CODMn 8–12 merkitsee keskihumuksisuutta. Näiden tulosten perusteella Aarlammi on pieni humusvesi. Lammen suuri syväys aiheutta veden lämpötilakerrostumisen sekä talvisin että kesäisin. Lammen keväinen täyskiertoaika jää lyhyeksi, sillä lampi on varsin syvä ja se sijaitsee tuulelta suojaisessa paikassa. Lammen alusvesi onkin kesäisin vähähappista tai jopa hapetonta, jolloin alusvesi alkaa haista rikkivedylle. Talvisin veden ravinnepitoisuudet ovat korkeampia kuin kesäisin. Talvella päällysveden fosforipitoisuus vaihtelee 38–47 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Alusvedessä se suurenee arvoon 190–390 μg/l, mikä ilmentää sisäisen kuormituksen vaikutusta. Tästä huolimatta vesi on kirkasta, hieman ruskeaa ja hygieenisesti puhdasta. Vain veden happamuus estää veden käytämisen viljelyiden kasteluun.

 Vesistösuhteet 
Aarlammi on aiemmin sijoitettu Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03) olevaan Koirajoen valuma-alueeseen (21.034). Silloin sen vedet olisivat valuneet Aarlamminsuon kautta pohjoiseen. Uudemmassa vesistöaluejaossa se on sijoitettu Keihäsjoen valuma-alueella (21.06) Keihäsjoen keskiosan alueeseen 21.062) . Sen veden laskevat silloin Kolisevanojaa myöten Keihäsjokeen. Molemmat vaihtoehdot ilmeisesti toteutuvat samanaikaisesti. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,2 metriä mpy. (N2000, ennen se ol 102,4 m (N60)).

 Historiaa  
Helsingin seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1936 on ”Arlampi” piirretty autioksi lammeksi, jonka rannoilla ei vielä ollut peltoja. Vuosien 1956 ja 1961 peruskartoissa on lammen nimi ”Arlampi” ja sen rannoilla on kaksi maatilaa peltoineen. Vuoden 1979 kartassa on etelä- ja luoteisrannoille ilmaantunut vapaa-ajan asuntoja. Ilmeisesti vedenpinta on aikaisempaa alempi, sillä lampeen on ilmestynyt kaksi saarta. Tässä kartassa on lammen nimi sama kuin nykyään.

 Lähteet 

Luokka:Hyvinkään järvet
Luokka:Lopen järvet
Luokka:Vihdin järvet
Luokka:Keihäsjoen valuma-alue (Hyvinkää)
Luokka:Ehdotetut muutokset Suomen valuma-aluejakoon