Luoteismari

Luoteismari (Маре йӹлмӹ) on uralilainen kieli ja vuori- ja niittymarin läheinen sukulainen. Yhdessä vuorimarin kanssa luoteismari muodostaa länsimarin kielen murreryhmän. Luoteismaria puhuvat luoteismarit asuvat Venäjällä pääasiassa Jaranskin, Tužan, Kiknurin ja Santšurskin piireissä Kirovin alueella, Tonšajevon, Šarangan ja Tonkinon piireissä Nižni Novgorodin alueella sekä osittain Kilemaryn ja Medvedevon piireissä Marin tasavallassa. Kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla, mutta sillä ei ole virallista asemaa yhdessäkään Venäjän federaatiosubjektissa.

Kummankaan marin kirjakielen ja luoteismarin välillä ei vallitse täyttä keskinäistä ymmärrettävyyttä.Taagepera R. The Finno-Ugric Republics and the Russian State. New York, 1999. P. 223. Ensimmäinen luoteismarinkielinen kirja  () painettiin vuonna 1995, jolloin murteesta tuli kolmas kirjallisesti käytetty marin kielen muoto.

 Murteet 
 Jaranskin murre - puhujamäärältään suurin ja laajimmalle levinnyt murre, luoteismarin standardimuoto.
 Kiknurin alamurre
 Tužan alamurre
 Santšurskin alamurre
 Šarangan murre - lähimpänä vuorimaria
 Tonšajevon murre
 Lipšan murre

 Aakkosto 
А а Ӓ ӓ Б б В в Г г Д д Е е Ё ё Ж ж З з И и Й й К к Л л М м Н н ҥ О о Ӧ ӧ Ө ө Ӫ ӫ П п Р р С с Т т У у Ӱ ӱ Ф ф Х х Ц ц Ч ч Ш ш Щ щ ъ Ы ы Ӹ ӹ ь Э э Ю ю Я я

 Kirjallisuutta 
 Moisio A., Saarinen S. Tscheremissisches Wörterbuch / Lexica Societatis Fenno-Ugricae, XXXII. Helsinki, 2008.
 Дмитриев С. Д., Дмитриева В. М., Тужаров Г. М. Маре букварь: (учебник для первого класса). Йошкар-Ола, 1995.
 Иванов И Г., Тужаров Г. М. Северо-западное наречие марийского языка / Диалекты марийского языка. Вып. I. Йошкар-Ола, 1970.
 Иванов И Г., Тужаров Г. М. Словарь северо-западного наречия марийского языка / Диалекты марийского языка. Вып. II. Йошкар-Ола, 1971.
 Utyatin A.Tataarilainat Sharangan murteessa // XXII Международная студенческая конференция по финно-угроведению. Тезисы докладов. - Йошкар-Ола, 2006. - С. 23.

 Lähteet 

Luokka:Venäjän kielet
Luokka:Marin kieli