Vallittu

pienoiskuva|Varanginvuonon pohjoisrannalla oleva Vallitunkivi (ref.4).
Vallittu on vanha karjalainen suku, jonka historia liittyy vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan aikaan ja erityisesti Käkisalmen kapinaan vuonna 1337, jolloin Käkisalmen linnan päälliköksi valittiin Valit Karjalainen. 

Valit (Valittu, nyk.  Vallittu) vaikutti toiminnallaan Ruotsin ja Novgorodin väliseen rajaan Käkisalmen kohdalla. Linnanpäällikkö Valittu ja ilmeisesti hänen poikansa ja pojanpoikansa olivat Novgorodin Pyhän Sofian ensimmäisen kronikan mukaan karjalaisten heimopäällikköjä ja he tekivät kauppa- ja sotaretkiä Käkisalmesta Pielisjärven ja Oulujärven vesistöjen sekä Vienan niemimaan kautta pohjoiseen. Näihin liittyvät muun muassa Ilomantsin Koitereenjärvessä oleva Vallitunselkä, Kemijoessa oleva Vallitunsaari, Vienan Kemin edustalla oleva Vallitunsaari ja Jäämeren rannalla Varanginvuonon pohjoisrannalla Mortensnesissä oleva Valitunkivi. Muistokivi on 1500-luvulla muistiin pannun selityksen mukaan Karjalan heimopäällikkö Valitun Lapin sotaretken voiton merkiksi pystytetty. Sotaretkellä karjalaiset valtasivat Lapin norjalaisilta ja Norjan verotusoikeus Lapissa päättyi.

Linnanpäällikkö Valitun pojanpoika on haudattu kertoman mukaan Käkisalmen Vapahtajan kirkkoon, joka on sijainnut linnan ulkopuolella. 

Vallittu-nimisiä henkilöitä oli vuonna 2023 Suomessa 137 ja he asuvat eri puolilla maata. Sukunimi oli yleisyysjärjestyksessä sijalla 5 236.

Lähteet

Luokka:Suomalaiset suvut