Luonnontuhonta

Luonnontuhonnalla () tarkoitetaan oikeudenvastaisia tai mielivaltaisia tekoja, jotka tehdään tietäen näiden tekojen aiheuttavan erittäin todennäköisesti vakavia ja joko laajamittaisia tai pitkäaikaisia ympäristövahinkoja . Ennen luonnontuhontarikoksen oikeudellista määrittämistä , ja määritelmän kääntämistä suomenkielelle , on luonnontuhonnasta käytetty Suomessa myös käsitettä luonnonsurma .

Luonnontuhonta on kansainvälisen ympäristöoikeuden käsite, mutta sitä ei toistaiseksi ole hyväksytty kansainvälisesti tunnustetuksi rikokseksi. Luonnontuhonnan saamiseksi Kansainvälisen rikostuomioistuimen alaiseksi rikokseksi on kampanjoinut muun muassa Polly Higgins. Vuonna 2020 luonnontuhonnan kansainvälisen kriminalisoimisen puolesta ovat puhuneet muun muassa Ranskan presidentti Emmanuel Macron, paavi Franciscus ja aktivisti Greta Thunberg. Myös kansainvälisessä yritys- ja investointimaailmassa on kasvavaa tukea luonnontuhonnan kriminalisoimiseksi .

Suomessa Polly Higginsin  inspiroimat aktivistit Raila Knuuttila ja Mikko Husman perustivat elokuussa 2020 Ecocide Law Finland -ryhmän . Pääministeri Sanna Marinille toimitettiin 7.12.2020 vetoomus, että Suomen hallitus alkaisi tukea luonnontuhonnan saamista rikokseksi kansainväliseen oikeuteen allekirjoittajina noin 150 henkeä mukaan lukien entisiä ministereitä eri puolueista, akateemikkoja, poliitikkoja, taiteilijoita, uskonnollisia vaikuttajia ja tutkijoita .

Ulkoministeri Pekka Haaviston videotervehdys esitettiin Kansainvälisen rikostuomioistuimen osapuolivaltioiden konferenssin 11.12.2020 pidetylle viralliselle sivutapahtumalle . Euroopan parlamentti päätti 29.3.2023 tukea luonnontuhonnan liittämistä EU:n ympäristörikosdirektiiviin. Europarlamentin jäsenellä Sirpa Pietikäisellä oli päätöksenteossa tärkeä mielipideraportoijan rooli. Luonnontuhonnan kansainvälisen kriminalisoinnin puolesta on Suomessa vahvasti puhunut myös suurlähettiläs Mikko Pyhälä .

Lähteet

 Aiheesta muualla 


Luokka:Rikosoikeus
Luokka:Ympäristöoikeus