Fredrik Persson-Korpinen

Johan Fredrik Persson-Korpinen (16. huhtikuuta 1880 Gunnarskog, Värmlanti, Ruotsi – 22. heinäkuuta 1935 Kööpenhamina) oli ruotsalainen toimittaja ja kirjailija, joka kuvasi kirjoissaan Värmlannin metsäsuomalaisten elämää.Onko Fredrik Persson-Korpinen suomalainen kirjailija?, Ilkka, 15.05.1935, nro 111, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotFredrik Persson-Korpinen, Keskipohjanmaa, 27.07.1935, nro 83, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistotFredrik Persson-Korpinen 50-vuotias, Aamulehti, 16.04.1930, nro 103, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot. Viitattu 16.04.2025Libris : Persson, Fredrik, 1880-1935

Persson-Korpisen vanhemmat olivat suomalaista Korpisen talonpoikaissukua, joka oli muuttanut Savon alueelta Suomesta Värmlantiin noin 450 vuotta aikaisemmin. Persson-Korpisen kotona ei puhuttu suomea, mutta hän oppi kielen auttavasti jouduttuaan kosketuksiin kotiseudullaan asuneiden metsäsuomalaisten kanssa. Persson-Korpinen kävi kansa- ja alkeiskoulun sekä maanviljelysopiston ja oli sitten jonkin aikaa Ruotsin tullilaitoksen palveluksessa. Hän opiskeli Tanskassa 1901–1903, jonne hän muutti lopulta asumaan. Hän toimi sanomalehtimiehenä ja kirjoitti ruotsin kielellä useita Värmlannin metsäsuomalaisia, heidän olojaan ja sorrettua asemaansa kuvanneita romaaneja.

Persson-Korpisen esikoisteos oli vuonna 1908 ilmestynyt novellikokoelma. Hän alkoi kirjoissaan kuvata kotiseutuaan Värmlantia ja sen asukkaita ja kiinnostui sitten myös Suomesta ja Savosta, josta hänen sukunsa oli lähtöisin. Vuodesta 1915 alkaen hän julkaisi romaaneja ja kertomuksia, tavallisesti kirjan vuodessa. Aikaisemmat kirjat (Synnintekijöitä, Pappi, Herätys, Vainonaika, Karhumaja, Ajan hahmoja, Ennustus) ilmestyivät ruotsinkielisinä, mutta myöhemmät (Unelma kellosta, Sukupolvien perintö, Bromankin aikakirjat, Messias, Pyhä sydän, Uudella pohjalla, Velvollisuuden tie, Isänmaaton) käännettiin suomeksi tai suomennettiin suoraan jo tekijän käsikirjoituksesta.

Persson-Korpinen kävi Suomessa ensimmäisen kerran 1927 ja hän oleskeli sitten pitempiä aikoja Suomessa pyrkiessään hankkimaan niin hyvän suomenkielen taidon että hän olisi voinut kirjoittaa kirjansa suomeksi. Lopulta hän kuitenkin palasi takaisin Kööpenhaminaan. Useat Persson-Korpisen romaanit ilmestyivät yksinomaan suomeksi suoraan käsikirjoituksista suomennettuina. Persson-Korpiselle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki.

Fredrik Persson-Korpinen teki itsemurhan hirttäytymällä heinäkuussa 1935 perheongelmien takia.

 Teoksia 
Nimellä Fredrik Persson:
 Syner. Stockholm 1909
 Unelma kellosta : romaani; tekijän luvalla suom. Eino Tikkanen. Otava 1925
 Bromarkin aikakirjat : romaani; tekijän käsikirj. suom. Eino Tikkanen. Otava 1925
 Messias : romaani; tekijän käsikirj. suom. Alvari Rinne. Otava 1926
 Pyhä sydän : romaani; tekijän käsikirj. suom. Alvari Rinne. Otava 1927
 Uudella pohjalla; tekijän käsikirj. suom. Alvari Rinne. Otava 1928
Nimellä Fredrik Persson-Korpinen:
 Velvollisuuden tie : romaani; tekijän käsikirj. suom. Alvari Rinne. Otava 1928
 Isänmaaton : romaani; tekijän käsikirj. suom. Alvari Rinne. Otava 1930

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Ernst Lampen : Suomalaisuuden herätys Värmlannissa, Suomen Kuvalehti, 14.03.1925, nro 11, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Huugo Jalkanen : Romaani Ruotsin metsäsuomalaisista, Iltalehti, 23.03.1925, nro 68, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Ernst Lampen : Kirjailija Persson Itä-Suomessa, Suomen Kuvalehti, 10.12.1927, nro 50, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Fredrik Persson-Korpinen : Keskiyönauringon vuori, Suomen Kuvalehti, 11.08.1928, nro 33, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Fredrik Persson-Korpinen : Karhuntappaja, Aamulehti, 08.12.1929, nro 335, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Ruotsalaiset kirjailijat
Luokka:Ruotsalaiset toimittajat
Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt
Luokka:Itsemurhan tehneet
Luokka:Vuonna 1880 syntyneet
Luokka:Vuonna 1935 kuolleet