Heroopolis

Heroopolis tai Heroonpolis (, myös , ; ),Strabon: Geografika 16.759, 16.768, 17.803, 17.804; Arrianos: Exp. Alex. 3.5, 7.20; Josephus: Juutalaisten muinaisajat (Ant. Jud.) 2.7.5; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.9.11, 6.32.33; Pomponius Mela: De situ orbis 3.8; Stefanos Byzantionlainen: Ethnika, s. v.; Klaudios Ptolemaios: Geografia 2.1.6, 4.15.54. oletettavasti sama kuin Patumos ( tai Patoumos; ) eli Pithom (, ) eli Per-Atum (),Herodotos: Historiateos 2.159. oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Heroopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.

 Maantiede 

Heroopolis sijaitsi Niilin suiston itäpuolella nykyisen Wadi Tumilatin alueella. Se oli rakennettu Niilin ja Punaisenmeren yhdistäneen niin kutsutun Faaraoiden kanavan varrelle luoteeseen Katkerajärvistä. Vaikka kaupunki ei ollut aivan rannikolla, ja antoi kuitenkin nimensä Heroonlahdelle () tai Heroopoliinlahdelle eli nykyiselle Suezinlahdelle.Klaudios Ptolemaios: Geografia 5.17.1; Theofrastos: Kasvioppi (Historia plantarum) 3.8.

Kaupungin tarkka sijainti on epävarma. Jotkut tutkijat ovat yhdistäneet sen telliin eli rauniokumpuun nimeltä Tell el-Maskhuta ja toiset rauniokumpuun nimeltä Tell el-Retaba.

Kaupungin lähiseutu tunnettiin egyptiksi ilmeisesti nimellä Tjeku (Ṯkw). Sitä on usein esitetty samaksi paikaksi kuin Raamatussa mainittu Sukkot, joka sekin oli alueen nimi. Mahdollisesti Tjeku ja Sukkot viittasivat alueeseen kaupungin ja Pi-Ramsesin (myös Piramesses) välillä.

 Historia 

Kaupunki oli olemassa alun perin faarao Ramses II:n aikana eli 19. dynastian aikana. Sen egyptinkielinen nimi Per-Atum tarkoittaa ”Atumin taloa”. Raamatussa kaupunki esiintyy nimellä Pithom (uudessa raamatunsuomennoksessa Pitom, vanhassa Piitom). Se on toinen kaupungeista, joka mainitaan Toisessa Mooseksen kirjassa paikkana, johon faarao laittoi israelilaiset pakkotyöhön. Toinen oli Pi-Ramses; Septuagintassa samassa kohdassa mainitaan kolmaskin kaupunki, ”On eli Heliopolis”.

Kaupungin paikkana perinteisesti pidetyssä Tell el-Maskhutassa suoritettiin arkeologisia kaivauksia ensimmäisen kerran 1800-luvulla. Tell el-Retaban kaivaukset alkoivat samalla vuosisadalla, tarkemmin 1880-luvulla. Sitä on kaivettu myös ainakin 1900-luvun alussa, 1970–1980-luvuilla sekä 2000-luvulla. Nykytutkimuksen mukaan Tell el-Maskhuta saattaisi olla kaupungin uudempi paikka Heroopoliin nimellä, kun taas alkuperäinen Per-Atum/Pithom  on saattanut sijaita muualla; tällöin se olisi voinut olla Tell el-Retabassa.

 Rakennukset ja löydökset 

Tell el-Maskhutasta on löydetty hyksojen aikainen linnoittamaton tukikohta. Muutoin paikalta ei ole tehty juurikaan löytöjä ennen 600-lukua eaa. Paikalta on kyllä löydetty Ramses II:n aikaisia monumentteja, mutta ne vaikuttaa siirretyn paikalle muualta myöhempinä aikoina, mahdollisesti 300-luvulla eaa., joten niitä ei voida käyttää paikan ajoittamiseen 1000-luvulle eaa.

Tell el-Retabasta on tehty vähäisiä löytöjä jo 18. dynastian ajalta. Varsinainen kaupunki on rakennettu paikalle 19. dynastian aikana, mikä sopii juuri Per-Atumiin/Pithomiin. Kaupungissa oli Ramses II:n rakennuttama Atumin temppeli sekä linnoitteita. Paikka on hylätty saisilaisella kaudella 670–525 eaa., mikä taas sopii siihen, että asutus olisi siirtynyt juuri tuolloin Tell el-Maskhutaan.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 



 Aiheesta muualla 

Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit