Nihti (Helsinki)

Nihti () on saari Kruunuvuorenselällä itäisessä kantakaupungissa Helsingissä. Yhdessä viereisen Sompasaaren kanssa se muodostaa Sörnäisten kaupunginosaan kuuluvan Sompasaaren osa-alueen. Sompasaaren tavoin Nihti yhdistettiin aikoinaan täyttömaalla mantereeseen, jolloin siitä tuli osa Sörnäisten satamaa. Sataman poistuttua alueelta sekä Nihti että Sompasaari kuitenkin erotettiin kanavilla mantereesta. Nihti rakentuu noin 3 000 asukkaan asuinalueeksi, ja sen on tarkoitus valmistua kokonaisuudessaan vuonna 2030. Esirakennusvaihe alkoi heinäkuussa 2021.

Vuodesta 2027 alkaen Nihdin kautta kulkee keskustasta Laajasaloon johtava Kruunusillat-raitiotie; Nihdistä on tuolloin raitiotielle, jalankululle ja pyöräilylle tarkoitettu siltayhteys sekä Merihakaan että Korkeasaareen. Koska Kalasatama–Pasila-raitiotien päätepysäkki on sijoitettu Nihtiin, yhdessä Kruunusiltojen kanssa se tekee alueesta raitioliikenteen solmukohdan. Nihdin ja Merihaan välinen Merihaansilta avattiin jalankululle ja pyöräilylle kesäkuussa 2025, ja Nihdin ja Korkeasaaren välisen Finkensillan on määrä avautua alkusyksyllä 2025.

 Historia 
pienoiskuva|Nihti saarena vuonna 1930. Vasemmalla Sompasaari ja taustalla Mustikkamaa.
Nihdissä asui 1900-luvun alussa Sörnäisten satamamestari W. A. Svensson, joka oli myös innokas puutarhuri. Saarella kasvatettiin kukkia ja hedelmiä torilla myytäviksi.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 8 Nihtiin pääsi kesäisin höyryaluksilla, jotka poikkesivat muissakin läheisissä saarissa. Talvisin siellä oli suosittu meren jäälle ulottuva kelkkamäki, ja sieltä sai maksua vastaan vuokrata kelkan, johon samanaikaisesti mahtui neljä laskettelijaa. Vuonna 1913 saaren vanha huvila siirtyi Helsingin Pursiseuran käyttöön.

Nihdissä sijainnut Suomalaisen Pursiseuran ravintola- ja kerhopaviljonki tuhoutui tulipalossa vapunaattona 30. huhtikuuta 1939. Paviljonki oli juuri kunnostettu vapunvastaanottajaisia varten. Palossa tuhoutui myös pursiseuran arvokas palkintokokoelma.Suomalaisen Pursiseuran paviljonki tulen saaliiksi. Rakennus irtaimistoineen maan tasalle - veneiden puute vaikeutti palokunnan pääsyä saarelle, Helsingin Sanomat, 01.05.1939, nro 116, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Nihti yhdistettiin mantereeseen 1960-luvulla, jolloin siitä tuli osa Sörnäisten satamaa. Satamakentän laajentuessa maantäyttöjä tehtiin useaan suuntaan, joista suurin osa 1970-luvulla ja Korkeasaaren puoleisella reunalla vielä 1980-luvulla.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 19 Maata täytettiin niin soralla, hiekalla, louheella kuin jätteilläkin.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 20 Satama suljettiin marraskuussa 2008, kun Vuosaaren satama otettiin käyttöön.

Satamatoimintojen poistuessa alueella järjestettiin erilaista väliaikaiskäyttöä, kuten veneiden talvisäilytystä ja maamassojen välivarastointia.  Vuosina 2011–2021 Nihdin kärjessä sijaitsi Helsingin kulttuuriteko -tunnustuksen saanut Sompasauna. Rakennustyömaan laajennuttua saunomisesta tuli kuitenkin alueella turvallisuusriski, minkä vuoksi se siirrettiin pohjoisemmaksi Hermanninrantaan kesäkuussa 2021. Nihdissä toimi kymmenen kesän ajan myös Ihana Kahvila -niminen ulkoilmakahvila.

 Nimen alkuperä 

Nihdin nimenä oli 1600-luvulla Starholmen. Nykyistä ruotsinkielistä nimeä Knekten, aikaisemmin myös muodossa Kneckten tai Knecktholm, on käytetty 1700-luvulta saakka. Virallisen vahvistuksen nimi sai vuonna 1908. Samalla vahvistettiin myös sen suomenkieliseksi nimeksi Knihti, joka vuonna 1928 muutettiin muotoon Nihti. Nimi johtuu vartijaa tarkoittavasta ruotsin kielen sanasta knekt, joka uusmaalaisissa murteissa esiintyy myös muodossa knikt.

 Rakentaminen 2020-luvulla 
 Asemakaava 
pienoiskuva|Nihdinkanava erottaa Nihdin ja Sompasaaren toisistaan.
Alueen asemakaava vahvistettiin vuonna 2019. Sen mukaisesti Nihti on erotettu kanavalla Sompasaaresta, joka myös erotettiin kanavalla mantereesta, joten nykyisin molempien voidaan katsoa olevan jälleen saaria. Nihdistä tuli Helsingin ensimmäinen alue, jonka kaava ei velvoittanut rakentamaan pysäköintipaikkoja, vaan jossa sovelletaan niin kutsuttua markkinaehtoista pysäköintipaikkaperiaatetta. Nihdin kaavaratkaisun toteuttaminen maksaa kaupungille 75–80 miljoonaa euroa, ja alueen tonttitulot ovat noin 120 miljoonaa.

 Rakentaminen 
pienoiskuva|vasen|Asuinrakentamista marraskuussa 2023.
pienoiskuva|Kalasatama–Pasila-raitiotietä Nihdin Konttisatamankadulla.
Nihdin rakentaminen alkoi heinäkuussa 2021, ja esirakentamisvaihe kesti elokuuhun 2022. Rakentamisen alkaessa saari suljettiin jalankulkijoilta ja henkilöautoilta. Esirakentamisen aikana valmisteltiin tulevia talonrakennushankkeita sekä katujen ja Kalasatama–Pasila-raitiotien rakentamista. Alueella muun muassa purettiin jäljelle jääneitä satamarakenteita, rakennettiin uusia rantarakenteita ja tehtiin ruoppaustöitä. Vanhoja rantamuureja purettiin louhimalla ja räjäyttämällä. Syvätiivistys ja louhinta aiheuttivat alueella melua vuoden 2022 aikana. Alueella todettiin maaperän pilaantuneisuutta sekä merenpohjan ja pohjaveden haitta-ainepitoisuuksia, ja niitä kunnostettiin edellytysten mukaan.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 20–23, 28 Vain osa nykyisestä Nihdistä on vanhaa kalliosaarta, ja täytettyjen alueiden kohdalle rakennettavat talot joudutaan perustamaan tukipaaluille.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 21

Katujen ja kunnallistekniikan rakentaminen aloitettiin kesällä 2022, ja urakan tiedotettiin jatkuvan loppuvuoteen 2023. Kesällä 2022 alkoi myös ensimmäinen asuntorakentaminen kahdella tontilla.  Ensimmäiset asukkaat muuttivat Nihtiin vuoden 2024 alkupuolella. Tammikuussa 2025 alueelle avautui päiväkoti.

 Korttelit ja laiturit 
Nihdin kymmeneen uuteen asuinkortteliin mahtuu lopulta noin 3 000 asukasta.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 6 Kuusikerroksisista umpikortteleista tulee kantakaupunkimaisia, ja niiden lisäksi rakennetaan muutama 12–19-kerroksinen tornitalo. Alueelle rakennetaan myös hotelli- ja ravintolakortteli, toimistoja ja pienvenesatama.

Alueen itärannalle on varattu satama-alue suuremmille aluksille.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 12 Länsirannalle ei sijoiteta veneitä, koska Nihdin ja Merihaan välisen Merihaansillan alikulkukorkeus on varsin matala. Siltaan on toteutettu nosturien avulla avattava osuus, jota voidaan käyttää vain poikkeustapauksissa. Sompasaarenlaiturin rantakävelyalueelta Nihdin länsirannalla voi laskeutua alas rantaterassille, niin kutsutulle oleskeluerkkelille.

 Nimistö 
Kuten Sompasaaressa ja Kalasatamassa, myös Nihdissä katunimistö perustuu alueen satamahistoriaan: rakentuvien katujen nimiksi on luotu muun muassa Konttisatamankatu, Manttelimiehenkuja ja Satamamestarinlaituri. Myös korttelien nimet, kuten Brygga (laituri), Rahtikirja, Spaaki (vipuvarsi) ja Tihtaali pohjautuvat satamaan ja merenkäyntiin.Asemakaavan ja asemakaavan muutoksen nro 12576 selostus, s. 26

 Lähteet  


 Viitteet  

 Aiheesta muualla 

 Nihdin asemakaavakartta (pdf)

Luokka:Helsingin saaret
Luokka:Sörnäinen