Athenen temppeli (Pergamon)

Athenen temppeli oli antiikin aikainen Athenelle ja Zeukselle omistettu kreikkalainen temppeli Pergamonissa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa. Se oli osa laajempaa Athenen pyhäkköaluetta. Temppelin rauniot sijaitsevat Pergamonin akropoliilla, joka on osa Unescon maailmanperintökohdetta Pergamon ja sen monikerroksinen kulttuurimaisema.

 Historia 

Athenen temppeli pyhäkköalueineen rakennettiin hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Pergamonia hallinneen attalidien hallitsijasuvun aikana. Tämä tekee siitä vanhimman kulttikeskuksen kaupungin akropoliin huipulla.

 Rakennukset ja löydökset 

Athenen pyhäkköalue sijaitsi Pergamonin akropoliin keskiosissa pohjois-eteläsuuntaisen pääkadun länsipuolella. Sen länsipuolella Akropoliin rinteessä sijaitsi Pergamonin teatteri. Luoteispuolella sijaitsi roomalaisella kaudella Trajanuksen temppeli.

pienoiskuva|vasen|upright=0.78|Athenen temppelin propylon Pergamon-museossa.
pienoiskuva|vasen|upright=0.78|Yksityiskohta pyhäkköalueen stoan yläkerroksen aseaiheisesta reliefistä.
Temppeli

Athenen temppeli sijaitsi suorakulmion muotoisen pyhäkköalueen lounaiskulmassa. Temppeli oli arkkitehtuuriltaan yksinkertainen ja edusti doorilaista tyyliä. Se oli peripteraalitemppeli, jonka julkisivussa oli kuusi pylvästä lyhyillä ja kymmenen pylvästä pitkillä sivuilla. Temppelin krepidomassa oli kaksi porrasta, ja sen koko oli noin 12,7 × 21,8 metriä.

Sisällä temppelissä oli pronaos ja naos eli cella, joka oli jaettu kahteen osaan. Tämä johtui siitä, että temppeli oli omistettu Athenen lisäksi myös Zeukselle. Temppeliltä johti tunneli alas teatterille.

Stoat ja propylon

Pyhäkköalue oli ympäröity pohjois-, itä- ja eteläsivulta stoilla eli pylväshalleilla. Itä- ja etelästoa olivat kaksikerroksiset. Niiden alakerroksen julkisivu edusti doorilaista ja yläkerroksen julkisivu doorilais-joonialaista tyyliä. Pohjoisstoa oli jaettu pylväsrivillä kahteen laivaan. Pylväissä oli aiolialaista tyyliä muistuttavat palmunlehväkapiteelit.

Itästoan eteläosassa oli pyhäkköalueen propylon-sisäänkäynti eli monumentaaliportti. Se on nykyisin esillä osittain kunnostettuna Berliinin Pergamon-museossa. Muutoin pohjois- ja itästoasta on säilynyt niiden perustukset ja jonkin verran muun muassa pylväiden alaosaa. Etelästoa on huonommin säilynyt, ja siitä on jäljellä vain perustuksia.

Kirjasto

Eumenes II:n aikana maineeseen noussut Pergamonin kirjasto sijaitsi Athenen pyhäkköalueen pohjoisstoaan kytkeytyneessä lisärakennuksessa. Se koostui pääsalista, kirjojen säilytyshuoneista, pitosalista ja lukuisista muista huoneista. Kirjastossa oli Athene Parthenosta esittänyt veistos, joka sekin on nykyisin Pergamon-museossa.

Alttari

Pyhäkköalueen eteläpuolella sijaitsi siihen liittynyt suurikokoinen niin kutsuttu Pergamonin alttari, joka oli omistettu Zeukselle ja Athenelle. Myös se on nykyisin kunnostettuna Pergamon-museossa.

Votiivit

Pyhäkön ympärillä oli lukuisia votiivilahjoiksi annettuja patsaita. Niiden aiheet liittyivät attalidien saavuttamiin sotavoittoihin. Eräs tunnettu veistostyyppi oli niin kutsuttu Kuoleva gallialainen. Veistoksiin kuului myös tunnettujen klassisten ateenalaisten veistosten kopioita. Myös alueelta löydettyjä veistoksia on esillä Pergamon-museossa. Alkuperäisellä paikalla on lähinnä patsaiden jalustoja.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Kreikan temppelit
Luokka:Pergamonin rakennukset ja rakennelmat