Hermonthis

Hermonthis (; )Stefanos Bysantionlainen sub voce Strabon: Geografika 17 s. 817; Aristid. Aegyptiae s. 568; Hermunthis, Itinerarium Antonini Augusti s. 160; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.9.11; Macrobius: Saturnalia 1.21. eli Iuni () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Pathyriteen/Hermonthiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se jossakin vaiheessa historiaa oli.

Kaupunki tunnettiin jo mainittujen lisäksi egyptiksi myös lukuisilla muilla nimillä, kuten Iunu-shema(u) (𓉺𓏌𓊖 𓏏𓊖, Jwnw-šmꜥ(w)) eli ”Etelän Heliopolis”, Iunu-Montu (𓉺𓏌𓊖𓏠𓈖𓍿𓏏𓊖, Jwnw-Mnṯw) eli ”Montun Heliopolis", sekä Per-Montu (𓉐𓏤𓏠𓈖𓍿𓏏𓊖, Pr-Mnṯw), ”Montun talo/temppeli”.

 Maantiede 

Hermonthis sijaitsi Niilin länsirannalla noin 25 kilometriä etelään Thebasta eli Diospolis Megalesta. Kaupungin ympäristössä oli maanviljelykselle sopivaa tasankoa, sillä Niiliä kaupungista yläjuoksulle reunustavat muurimaiset kallikivikalliot päättyvät hieman kaupungin eteläpuolella ja muuttuvat kalkkikivikukkuloiksi. Nykyisin paikalla sijaitsee muinaisesta asutuksesta nimensä perinyt Armantin kaupunki.

 Historia 

Hermonthis oli merkittävä kaupunki keskivaltakunnan ajalla. Kaupunkia on arveltu niiden Thebasta käsin hallinneiden faaraoiden alkuperäiseksi kotipaikaksi, jotka yhdistivät Egyptin ensimmäisen välikauden jälkeen. Hermonthista laajennettiin 18. dynastian aikana. Kaupungin pääkultti oli omistettu haukanpäiselle sodanjumalle Montulle ja erityisesti tämän ilmenemismuodolle Bukhis-härälle.

pienoiskuva|vasen|Thutmosis III:n aikainen reliefi Hermonthiin Montun temppelistä, 18. dynastia.
Kreikkalais-roomalaisella kaudella Hermonthis toimi oman Hermonthiteen nomoksensa pääkaupunkina. Myöhemmällä roomalaisella kaudella kaupunki oli Legio II Valentinianan tukikohta. Varhaisella kristillisellä eli koptilaisella kaudella Hermonthis toimi edelleen hallintokeskuksena ja nyt myös piispanistuimena.

Suuri osa Hermonthiin rakennusten jäljellä olleista raunioista tuhottiin 1800-luvun alussa maanviljelyksen tarpeiden vuoksi. Niistä on säilynyt joitakin vanhoja kuvia. Kaupungin arkeologisia kaivauksia on suoritettu erityisesti vuosina 1929–1938.

 Rakennukset ja löydökset 

Kaupungissa oli Montu-jumalan temppeli, josta on säilynyt nykyaikaan vain vähän. Muihin löydöksiin lukeutuvat muun muassa Bukheion eli muumioitujen Bukhis-härkien nekropolis, joka osoittaa Bukhiksen kultin säilyneen ainakin Diocletianuksen aikaan saakka, sekä muita hautausmaita eri ajoilta.

Kleopatra rakennutti kaupunkiin mammisi-temppelin eli synnyintemppelin, joka juhlisti Kaisarionin syntymää. Pyhäkön symboliikka yhdisti tämän Harfreen, Mandun ja Rithon poikaan. Pyhäkön katto oli koristeltu tähtitaivasaiheella, joka todennäköisesti esitti taivaan sellaisena kuin se oli pojan syntymähetkellä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Aegyptuksen provinssin kaupungit
Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit