Unescon maailmanperintökohteet Turkissa

Unesco on nimennyt Turkissa 21 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Turkin kohteista 19 on kulttuurikohteita ja 2 sekakohteita.

 Maailmanperintökohteiden sijainti 

 Maailmanperintökohteet 
 Paikka Kuva  Sijainti Kriteerit Ala (ha) Vuosi Kuvaus Viite Afrodisias150x150px Aydınin maakunta KulttuurikohdeII, III, IV, VI 152,25 2017 Afrodisias käsittää antiikin Kaariassa sijainneen Afrodisiasin kaupungin arkeologisen kohteen sekä marmorikaivoksen sen koillispuolella. Paikalla sijaitseva Afroditen temppeli on perustettu 200-luvulla eaa. ja itse kaupunki seuraavalla vuosisadalla. Kaupunki kukoisti marmorikaivostensa ansiosta. Kaupungin arkeologinen kohde käsittää esimerkiksi temppelejä, teattereja, agoran ja kylpylöitä. Anin arkeologinen kohde150x150px Karsin maakunta KulttuurikohdeII, III, IV 250,7 2016 Ani oli keskiaikainen kaupunki, joka kukoisti etenkin bagratidien hallitseman Armenian kuningaskunnan pääkaupunkina 900-luvulta 1000-luvulle. Mongolien hyökkäys ja maanjäristys vuonna 1319 johtivat kaupungin merkityksen hiipumiseen. Nykyinen rauniokaupunki käsittää keskiaikaista arkkitehtuuria. Troijan arkeologinen kohde150x150px Çanakkalen maakunta KulttuurikohdeII, III, VI 158 1998 Muinainen Troija on yksi maailman tunnetuimmista arkeologisista kohteista. Sen historia ulottuu yli 4 000:n vuoden päähän. Troijan piirityksen tarina esiintyy Homeroksen teoksessa Ilias. Esnimmäiset arkeologiset kaivaukset paikalla teki Heinrich Schliemann vuonna 1870.  Bursa ja Cumalıkızık: Osmanien valtakunnan syntypaikka150x150px Bursan maakunta KulttuurikohdeI, II, IV, VI 27,467 2014 Bursan ja Cumalıkızıkin maailmanperintökohteeseen kuuluu seitsemän erillistä kohdetta Bursan kaupungissa ja sen vieressä sijaitsevassa Cumalıkızıkin kylässä. Kohde on esimerkki Osmanivaltakunnan kaupunki- ja maaseutujärjestelmän synnystä 1300-luvun alussa.  Safranbolun kaupunki150x150px Karabükin maakunta KulttuurikohdeII, IV, V 193  1994 Safranbolu oli huomattava idästä länteen kulkevalla kauppareitillä matkustavien karavaanien pysähdyspaikka 1200-luvulta aina rautateiden saapumiseen saakka 1900-luvun alussa. Kohde käsittää esimerkiksi kaupungin vanhan moskeijan, kypylän ja madrasan vuodelta 1322. Safranbolun rakennusten arkkitehtuuri vaikutti etenkin kaupungin kukoistuskaudella 1600-luvulla myös Osmanien valtakunnan muihin osiin. Diyarbakırin linnoitus ja Hevselin puutarhojen kulttuurimaisema150x150px Diyarbakırin maakunta KulttuurikohdeIV 521,23 2015 Diyarbakırin linnoitettu kaupunki Tigriksen varrella on ollut huomattava keskus hellenistiseltä kaudelta läpi Rooman, sasanidien, Bysantin, islamilaisten ja Osmanien valtakunnan kausien. Maailmanperintökohde käsittää esimerkiksi Diyarbakırin kaupunginmuurit, İçkalen sisälinnoituksen, Amidan kukkulan ja Hevselin puutarhat. Efesos150x150px İzmirin maakunta KulttuurikohdeIII, IV, VI 662,62 2015 Efesos käsittää historiallista asutusta hellenistiseltä kaudelta roomalaiselle kaudelle. Kaupunkia on pidetty malliesimerkkinä roomalaisesta satamakaupungista. Artemiin temppeli oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Muita kohteita ovat esimerkiksi Celsuksen kirjasto, Efesoksen teatteri ja Marian kirkko. Göbekli Tepe150x150px Şanlıurfan maakunta KulttuurikohdeI, II, IV 126 2018 Göbekli Tepe Anatolian kaakkoisosassa on neoliittiselta kaudelta 9 600–8 200 vuotta eaa. peräisin oleva megaliitteja käsittävä kohde. Megaliiteilla on ehdotettu olleen jonkinlaista rituaalimerkitystä, ja niiden kaiverretut kuvat eläimistä ovat antaneet viitteitä tuon ajan Ylä-Mesopotamian asukkaiden uskomuksista. Divriğin suurmoskeija ja sairaala150x150px Divriği, Sivasin maakunta KulttuurikohdeI, IV 2,016 1985 Divriğin suurmoskeijan ja sen yhteydessä olevan sairaalan rakennutti emiiri Ahmet Šah vuosina 1228–1229. Moskeijan holvin rakennustekniikka on ainutlaatuinen islamilaisessa arkkitehtuurissa. Hattuša: heettiläisten pääkaupunki150x150px Sungurlu, Çorumin maakunta KulttuurikohdeI, II, III, IV 268,46 1986 Hattuša oli heettiläisten valtakunnan pääkaupunki, joka kukoisti etenkin toisella vuosituhannella eaa. Arkeologinen kohde paikalla käsittää esimerkiksi temppelejä, kuninkaallisia asuntoja ja linnoituksia.  Istanbulin historialliset alueet150x150px Istanbul KulttuurikohdeI, II, III, IV 765,5 1985 Strategisella paikalla Bosporinsalmella sijaitseva Istanbul on ollut eri historiallisten, poliittisten ja uskonnollisten tapahtumien keskiössä 2 000 vuotta. Maailmanperintökohde käsittää esimerkiksi antiikin aikaisen Konstantinopolin hippodromin, 500-luvulla rakennetun Hagia Sofian ja 1500-luvulla rakennetun Suleimanin moskeijan. Nemrut Dağ150x150px Adıyamanin maakunta KulttuurikohdeI, III, IV 11 1987 Kommagenen kuningas Antiokhos I (69–34 eaa.) rakennutti itselleen mausoleumin Nemrut Dağin vuorelle. Rakennushanketta pidetään yhtenä hellenistisen kauden mahtipontisimmista, ja lopputulos heijastelee sekoitusta kreikkaisesta ja persialaisesta kulttuurista. Çatalhöyükin arkeologinen kohde150x150px Konyan maakunta KulttuurikohdeIII, IV 37 2012 Anatolian eteläosassa sijaitseva Çatalhöyükin arkeologinen kohde käsittää kaksi rauniokumpua. Suuremmalta itäseltä kummulta on löydetty merkkejä ihmisasutuksesta neoliittiselta kaudelta vuosien 7 200 ja 6 200 väliltä. Pienempää läntistä on asutettu vuosien 6 200 ja 5 200 kalkoliittisen kauden vaihteessa. Çatalhöyük on huomattava esimerkki ihmisasutuksen muutoksesta kylistä kaupungeiksi. Pergamon ja sen monikerroksinen kulttuurimaisema150x150px İzmirin maakunta KulttuurikohdeI, II, III, IV, VI 332,5 2014 Pergamon oli hellenistisellä kaudella attalidien hallitsijasuvun pääkaupunki ja huomattava sivistyskeskus. Myöhemmin siitä tuli Rooman Asian provinssin pääkaupunki. Ympäröivä seutu ja nykyinen Bergaman kaupunki käsittävät kohteita myös Bysantin ja Osmanien valtakuntien kausilta. Huomattavia kohteita Pergamonissa ovat esimerkiksi Pergamonin alttari, Asklepieion ja Kybelen pyhättö. Selimin moskeija ja sen sosiaalinen kompleksi150x150px Edirne, Edirnen maakunta KulttuurikohdeI, IV 2,5 2011 Selimin moskeijan Edirnen kaupungissa suunnitteli 1500-luvulla Osmanien valtakunnan kuuluisin arkkitehti Sinan. Moskeijakompleksi käsittää katetun torin, sisäpihan ja kirjaston, joita pidetään Sinanin töiden parhaimmistona. Selimin moskeijaa pidetään Osmanien valtakunnan parhaimpana esimerkkinä laitosten rakentamisesta ja niiden hallitsemisesta yhtenä kokonaisuutena moskeijan yhteydessä. Ksanthos-Letoon150x150px Antalyan ja Muğlan maakunta KulttuurikohdeII, III 126,4 1988 Ksanthos-Letoon oli vanha Lyykian pääkaupunki, ja paikan kohteet yhdistelevät lyykialaista ja hellenististä tyyliä. Paikalta tunnetut lyykiankieliset piirtokirjoitukset ovat olleet tärkeä lähde lyykialaisten historian ja heidän indoeurooppalaisen kielensä ymmärtämiselle. Göremen kansallispuisto ja sen kivikohteet Kappadokiassa150x150px Nevşehirin maakunta SekakohdeI, III, V, VII 9 883,81 1985 Eroosion muovaama Göremen laakso ympäristöineen historiallisessa Kappadokiassa sisältää kyliä, maanalaisia kaupunkeja ja kiveen kaiverrettuja pyhättöjä 300-luvulta lähtien. Hierapolis-Pamukkale150x150px Denizlin maakunta SekakohdeIII, IV, VII 1 077 1988 Kallioperästä pulppuavien lähteiden synnyttämän Pamukkalen vesi on kalsiittipitoista, ja se on synnyttänyt ajan kuluessa kalkkikivimuodostelmia. Attalidit perustivat Hierapoliksen kylpylät sen yhteyteen 100-luvun lopulla eaa. Kohde sisältää paitsi luonnonmuodostelmia, myös kreikkalaisia monumentteja. Gordion150x150px Ankaran maakunta KulttuurikohdeIII 1 064 2023 Gordion oli rautakautisen Fryygian kuningaskunnan pääkaupunki.  Keskiajan Anatolian puiset hypostyylimoskeijat150x150px  Afyonkarahisar, Ankara, Beyşehir, Kasaba, Sivrihisar KulttuurikohdeII, IV 0,61 2023 Kohde käsittää viisi puista hypostyyli- eli pylväshallimoskeijaa Afyonkarahisarissa, Ankarassa, Beyşehirissä, Kasabassa ja Sivrihisarissa. Moskeijat ovat peräisin 1200- ja 1300-luvuilta. Arslantepe150x150px  Malatyan maakunta KulttuurikohdeIII 4,85 2021 Arslantepe on rauniokumpu Malatyan tasangolla. Arkeologisten löydösten perusteella paikalla on ollut ihmisasutusta kuudennelta vuosituhannelta eaa. alkaen aina keskiajalle saakka. Varhaisimmat löydökset ajoittuvat myöhäiselle kalkoliittiselle kaudelle. Arkeologisten löydösten joukossa on esimerkiksi jotkin vanhimmista tunnetuista miekoista. 

Lähteet

*