Virkakielto

Virkakielto tarkoittaa määräystä, jolla estetään virkaan nimittäminen. 

 Historia 
Yhdysvalloissa rajoitettiin perustuslailla kapinaan osallistuneiden oikeutta tulla nimitetyksi liittovaltion tai osavaltion virkoihin 1870-luvulla.

Toisen maailmansodan jälkeisessä Länsi-Saksassa virkakieltotutkimusten ja rekisteröinnin kohteena oli yli kaksi ja puoli miljoonaa länsisaksalaista. Lisäksi 4000 heistä oli mustalla listalla, eli he eivät saaneet koulutustaan vastaavaa työtä valtion, kuntien tai osavaltion viroissa. Liittokansleri Willy Brandt allekirjoitti vuoden 1972 alussa ääriainesten vastaisen julistuksen, jonka mukaan perustuslainvastaisten ainesten nimittämistä julkisiin virkoihin oli varottava. Sosiaalidemokraattien johtamissa osavaltioissa ääriryhmien vastaista julistusta lakattiin ottamasta huomioon sen jälkeen, kun Karlsruhen valtiosääntöoikeus oli kesällä 1975 arvostellut käytäntöä tulkinnanvaraiseksi. Virkakielto antoi sysäyksen saksalaisia viranomaisia vastaan kohdistuneeseen kampanjaan sekä Saksan liittotasavallassa että ulkomailla. Virkakieltoa (saksaksi Berufsverbot) jyrkennettiin vuoden 1981 lopussa, jolloin korkein hallinto-oikeus teki ennakkopäätöksen, jonka mukaan jo virassa olevat kommunistit voitiin alistaa kuulusteluun ja erottaa virastaan. Kovimmalla kädellä kommunistien vastaista virkakieltoa sovellettiin Baijerin osavaltiossa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Kansan Uutiset 15.7.2019 Ukrainan presidentti suunnittelee virkakieltoa edeltäjänsä hallinnolle
Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi valtion virkamieslain 7 ja 8 c §:n ja turvallisuusselvityslain muuttamisesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksi HE 70/2017 vp
Turun Sanomat 8.6.2017 Lakiesitys: Kaksoiskansalaisille ei virkakieltoa, ulkomaansidonnaisuuksia selvitetään 
Talouselämä 19.10.2013 Berlusconille kahden vuoden virkakielto
Iltalehti 12.11.2012 Ministeriä hankala laittaa ”virkakieltoon”

Luokka:Poliittiset järjestelmät