Buddhalainen kasvissyönti

Buddhalainen kasvissyönti on tapa noudattaa kasvisruokavaliota buddhalaisesta näkökulmasta. Sitä noudattavat etenkin mahayana-suuntauksen munkit sekä tiettyyn pisteeseen asti myös maallikot. Buddhalaisuudessa ei ole yhtä oikeaa tapaa noudattaa kasvisruokavaliota. Keskustelu buddhalaisesta kasvissyönnistä keskittyy etupäässä siihen, saavatko munkit ja maallikot syödä lihaa ja millä perustein.
pienoiskuva|Taiwanilainen ravintola, joka tarjoilee buddhalaisen ruokavalion mukaista ruokaa.
Buddhalaisuuteen kääntynyt Ašoka noudatti kasvisruokavaliota, ja määräsi rangaistuksia niille, jotka uhrasivat eläimiä. Buddha sen sijaan söi lihaa.

Alkoholin käyttöä on buddhalaisuuden mukaan pyrittävä välttämään, sillä se sumentaa ajattelua, mikä puolestaan vaikeuttaa esimerkiksi meditaation harjoittamista. Myös erilaisia sipuleita ja muista väkevistä mausteita pyritään välttämään, koska ne kiihottavat aisteja..

 Lihan syöminen yleisesti 
Buddhalaiset sutrat eivät kiellä lihan syömistä. Sutrat kieltävät tuntevien olentojen tappamisen. Sutrat myös kieltävät eläinten syömisen, mikäli munkeilla on tieto tai epäily siitä, että eläin on tapettu varta vasten juuri hänelle. Buddha kieltäytyi myös ajatuksesta, että kaikkien munkkien tulisi olla kasvissyöjiä. 

Buddhalaisessa Bhutanissa metsästys ja kalastus on kielletty.

Suurin osa buddhalaisista munkeista, monia mahayana-luostareita lukuun ottamatta, syö lihaa. Munkit eivät pääsääntöisesti saa kieltäytyä heille tarjotuista liharuoista, koska heidän on tarkoitus elää almuilla.

 Buddhalaisuuden suuntaukset 

 Theravada 
Theravadan harjoittajien suositellaan noudattavan kasvisruokavaliota, mutta kasvisruokavalio ei ole pakollinen. Almuilla elävät Theravada-munkit syövät annettuja ruokia (myös lihaa ja kalaa).  

Seuraavien eläinten lihaa ei tule syödä: ihminen, hevonen, elefantti, koira, käärme, leijona, tiikeri, leopardi, karhu ja hyeena. Kolmea ensimmäistä pidetään liian pyhinä. Muiden katsotaan olevan liian vastenmielisiä tai vaarallisia.

 Mahayana 
Mahayana-buddhalaiset noudattavat kasvisruokavaliota kaikkein tiukimmin. Lihasta ei kuitenkaan ole tapana kieltäytyä sitä tarjottaessa. Mahayana-sutrat, kuten esim. Lankavatara, opettaa kasvissyönnin puolesta.

Japanin keisari Tenmu kielsi naudan, hevosen, koiran, kanan ja apinan lihan syömisen huhtikuusta syyskuusta välisenä aikana. Myöhemmin kielto laajeni koskemaan koko vuotta. Lihasta luopuminen oli siinä mielessä helppoa, koska lihalla ei ollut keskeistä roolia japanilaisessa keittiössä. Kalaa sen sijaan syötiin yleisesti. Tenmun asettama kielto kumottiin Meiji-restauraation yhteydessä, ja vuonna 1872 keisari Meiji söi lihaa uudenvuodenateriallaan. 

 Vajrayana 
Vajrayana ja sitä kautta tiibetinbuddhalaisuus lähtee käytännönläheisyydestä: Tiibet on ympäristö, jossa maanviljelys ei toimi isossa mittakaavassa. Näin ollen liha ja maitotuotteet ovat isompi osa ruokavaliota kuin buddhalaisuudessa keskimäärin.

Dalai-lama ei vastoin yleistä harhaluuloa ole kasvissyöjä, vaan syö myös lihaa. Hän pyrki noudattaman lakto-ovovegaanista ruokavaliota paettuaan Tiibetistä, mutta joutui pian ottamaan lihan takaisin ruokavalioonsa terveyssyistä. Hänen on kerrottu syövän lihaa muutaman kerran viikossa sekä silloin, kun hänelle sitä tarjotaan ulkomailla.

 Lähteet 

Luokka:Buddhalaisuuden käytännöt
Luokka:Vegetarismi