Nihalin kieli

Nihali eli nahali, virheellisesti myös kalto, on keskisessä Intiassa Madhya Pradeshin ja Maharashtran osavaltioiden rajalla puhuttava uhanalainen isolaattikieli. Vuonna 2000 kieltä puhui 5 000 nihalista 2 000. Kielen puhuma-alue sijaitsee Tapti-joen eteläpuolella Tembin kylän ympärillä Madhya Pradeshissa. Nykyjään kielen puhujia asuu myös useissa muissa Maharashtran Buldhanan piirikunnan kylissä, kuten Jamodissa, Sonbardissa, Kuvardevissa, Chalthanassa, Ambavarassa, Wasalissa ja Cicarissa. Kuvardevin-Chalthanan ja Jamodin-Sonbardin nihalin välillä on murre-eroja.

Nihalin kielessä on huomattavan suuri määrä naapurikielistä otettuja lainasanoja. Näistä 60–70 prosenttia on ilmeisesti peräisin korkusta (25 % sanastosta ja suuri osa morfologiasta), dravidakielistä ja marathista, mutta suurin osa ydinsanastosta on omaperäistä. Tähän kuuluvat mm. käsitteet "veri" (corṭo) ja "muna" (kalen). Tutkijoiden mukaan alle 25 prosenttia kielen alkuperäisestä sanastosta on nykyisin käytössä, eikä kielellä ole enää yhtään yksikielistä puhujaa. Nykyiset nihalin puhujat puhuvat toisena kielenään tavallisesti jotain hindin, marathin tai korkun murretta.

Vuosisatojen ajan suurin osa nihaleista on työskennellyt maataloustyöntekijöinä vieraiden kielten puhujille. Erityisen usein he ovat työskennelleet korkuille ja ovat siksi tavallisesti kaksikielisiä, toisena kielenään korku. Nihalia käytetäänkin joskus salakielenä yhteisön sisällä.

 Nihalin kielen tutkimus 
Hollantilainen indologi Franciscus Kuiper oli ensimmäinen, joka ehdotti nihalia isolaattikieleksi. Hän ei kuitenkaan sulkenut pois mahdollisuutta, että se voisi olla korkun kaltainen mundakieli. Kuiper ehdotti myös, että kielen poikkeavuus naapurikielistä johtuisi nimenomaan sen käytöstä salakielenä; monet muutkin Intian vähemmistökansat ovat käyttäneet salakieliä estääkseen ulkopuolisia ymmärtämästä itseään.

Kielitieteilijä Norman Zide kuvailee kielen viimeaikaista historiaa seuraavasti: "Nihali's borrowings are far more massive than in such textbook examples of heavy outside acquisition as Albanian." Tältä osin Zide sanoo, että nykyaikainen nihali näyttää olevan verrattavissa Länsi-Euroopassa puhuttuihin romanikielen murteisiin, joissa on myös huomattavasti lainasanoja ympäröivistä kielistä. Ziden mukaan tämä on seurausta nihalien vainoista, jotka alkoivat 1800-luvun alussa verilöylyllä, jonka yksi alueen hallitsijoista järjesti ilmeisesti kostona "ryöstelystä". Zide lisää, että nihalien yhteiskunta on "pitkään ollut monikielinen ja nihalia käytetään enemmän tai vähemmän salakielenä, jota ei yleensä paljasteta ulkopuolisille", ja että varhaiset tutkijat "torjuttiin tai johdettiin harhaan ilmeisesti tahallisesti".

Jotkut korkunkieliset kieltäytyvät tunnustamasta nihaleja erilliseksi yhteisöksi. Sen sijaan he väittävät, että kansa ja sen kieli on syntynyt korkujen yhteiskunnan sisäisestä häiriöstä.

Nihalit elävät samankaltaisesti kuin kaltot. Kalton kieltä kutsutaan usein myös nahaliksi, minkä vuoksi kielet sekoitetaan usein keskenään. 

 Äänteet 
 Vokaalit 
VokaalitEtuvokaalitTakavokaalitii:uu:ee:oo:aa:
Vokaalien pituudella on merkitystä erottava tehtävä. Nasalisoituminen on harvinaista ja esiintyy yleensä lainatuissa sanoissa.

 Konsonantit 
+ Nihalin kielen konsonantit Labiaalit Dentaalit/Alveolaarit Retrofleksit Palataalit Velaarit Nasaalit m n ɳ ɲ Klusiilit/Affrikaatat soinniton p t ʈ tʃ k soinniton aspiroitu pʰ tʰ ʈʰ tʃʰ kʰ soinnillinen b d ɖ dʒ ɡ soinnillinen aspiroitu bʱ dʱ ɖʱ dʒʱ ɡʱ Frikatiivit  s ʂ ʃ h Tremulantit r ɽ Approksimantit ʋ l j
Kielessä on 33 konsonanttia. Aspiroimattomat klusiilit ovat yleisempiä kuin aspiroidut.

 Sanasto 
Alla on muutamia nihalin omaperäisiä perussanoja, joita ei ole voitu osoittaa lainoiksi korkusta, hindistä, marathista tai dravidakielistä.

 Ruumiinosia 
 pää  pe(ː)ñ hiukset  kuguso silmä  jikit korva  cigam nenä  coːn hammas  menge suu  kaggo käsi  bakko olkapää  ṭ/tagli maha  bhaːwri suolisto  koṭor napa  bumli maksa  gadri veri  corṭo luu  paːkṭo iho  ṭoːl

 Eläimiä ja kasveja 
 lintu  poe; pyu muna kalen käärme  koːgo kala  caːn täi  keːpe hyttynen  kaːn kärpänen  eḍ(u)go puu  aːḍḍo

 Luonnonilmiöitä 
 vesi  joppo sade  maːnḍo kivi  caːgo, caːrgo suola  coːpo

 Aineellinen kulttuuri, sukulaiset 
 tie / polku  ḍãːy, ḍa(ː)y talo  aːwaːr nimi  jumu, jyumu

 Verbejä 
(Nihalissa moniin verbeihin on liitetty pääte -be.)
 syödä  ṭ/tyeː- juoda  ḍelen- purra  haru- puhaltaa  bigi-, bhigi- kuolla    betto-, beṭṭo- tappaa  paḍa- nauraa  haːgo- itkeä  aːpa- mennä  eːr-, eṛe tulla  paːṭo, pya antaa  beː- nähdä    ara- kuulla  cakni

 Pronomineja 
Nihalin persoonapronomineja ovat:
   yksikkö  kaksikko  monikko 1. persoona jo  tye:ko  ingi 2. persoona ne  na:ko  la 3. persoona eṭey  hiṭkel  eṭla < eṭey + la

Nagaraja (2014: 139) huomauttaa, että nihalin interrogatiivipronominit eroavat selkeästi korkun vastaavista.
   Nihali  Korku    'mikä' nan  co:(ch)    'kuka' nani  je    'miksi' naway, nawa:san   co:- ~ co:ch  'milloin' meran ~ miran  co:-la    'missä' mingay  ṭone ~ ṭongan 'missä' 'kuinka paljon' m(i)yan   co-ṭo   'miten' naw-ki  co-phar    'kenen' nan-in  je-konṭe 'kenen lapsi' 'mikä (kirja)' nu-san  (pustak) ṭone-bukko 'mikä (kirja)'

 Morfosyntaksi 
Nihalin morfosyntaksi on huomattavasti yksinkertaisempi kuin korkussa ja muissa mundakielissä, eikä se muistuta mundakielten vastaavaa. Sanajärjestys on SOV.

 Sukulaisuus muihin kieliin 
Nihalia ei ole tähän mennessä onnistuttu yhdistämään mihinkään muuhun intialaiseen kieleen. Eräät tutkijat ovat ehdottaneet kielen sukulaisuutta nostraattisiin kieliin tai Nepalissa puhuttavaan isolaattikieli kusundaan ja Japanin ainuun. Kaikki teoriat vaikuttavat kuitenkin epäuskottavilta, ja nostraattisten kielten keskinäinenkin yhteys on erittäin epävarma. Todennäköisesti nihali on jäänne aiemmista, muinaisessa Intiassa puhutuista kielistä.

 Katso myös 
Nihalin sanaluettelo (Wiktionary, englanniksi)

 Lähteet 

Luokka:Intian kielet
Luokka:Isolaattikielet