Åbyälvenin vesistö

pienoiskuva|Näkymä joelle Åbyn taajamassa.
Åbyälvenin vesistö (, vesistöaluetunnus 17) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Åbyälvenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 344 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

 Pääuoma 
 Pääuoman osuudet nimi pituus(km) Åbyälven  104 Sodokselet   Åbyälven  3 Östra Kikkejaure   Åbyälven  5 Serrejaure   Åbyälven  10 Vuotnersjön   Åbyälven   Guorpajaure  7 Åbyälven   Auktsjaursjön   Granträskån  2 Hundträskbäcken  3Lähteet: 1 = Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Åbyälven. Joen kokonaispituus on 165 kilometriä ja se laskee Itämereen noin 0,4 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Joen latvoilla on lislaksi pääuoman vesireitillä järviä ja lopuksi kapeita uomia, kuten Granträskån ja Hundträskbäcken. Näin pääuoman kokonaispituus on lähes 180 kilometriä.

 Vesistön valuma-alue 
Vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) ja Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) välisessä taskussa, jossa on vielä kuusi pienempää päävesistöä. Åbyälvenin vesistö on niistä toiseksi suurin. Sen vedenjakajan eteläpuolella sijaitsee Byskeälvenin vesistö (tunnus 18). Pohjoispuolen tilanne on moninaisempi. Siellä vedenjakajan länsipuolisko rajautuu suureen Piitimenjoen vesistöön (tunnus 13) ja merenpuoleinen itäpuolisko rajautuu lännestä lukien ensin Lillpiteälvenin vesistöön (tunnus 14), sitten Rokånin vesistöön (tunnus 15), ja lopuksi sekä Byskeälvenin vesistöön (tunnus 18) että mereen laskevien pienten purojen ja ojien valuma-alueisiin. Pieniä valuma-alueita esiintyy myös pääuoman joensuun eteläpuolella.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (58,4 %), turve (28,1 %), kalliomaa (2,9 %), hiekka ja sora (1,4 %), multamaa (1,9 %), savimaa (0,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,5 %), joiden lisäksi on vielä 5,2 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,7 %), soita ja kosteikkoja (15,2 %), viljelymaita (0,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,1 %) sekä joutomaita (1,0 %). Näiden lisäksi on 5,2 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Åbyälvenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 16,8 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 107 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,12 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 12,2 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 115 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,3 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

 Sivujokia 
Åbyålvenin pääuomalla on lukuisia sivujokia ja -puroja, jotka yhtyvät uoman eri osuuksille. Niistä merkittävimmät ovat Tvärån, Malbäcken, Klubbälven ja Sebbjåkkbäcken. Alla olevaan taulukkoon on koottu joitakin sivu-uomia siinä järjestyksessä, kuin ne tulevat alajuoksulta noustessa vastaan. Yhtymäkohdan etäisyys joenuusta ja pääuoman kohdan nimi on tiedettäessä mainittu.

 Sivu-uomannimi  YhtyyÅbyälveniin(km suusta) Pääuomankohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet  Tvärån  16 Åbyälven      184  1,1,1,-,-,1Malbäcken  34 Åbyälven      64  1,1,1,-,-,1Klubbälven  40 Åbyälven      131  1,1,1,-,-,1Önusträskbäcken   Åbyälven      15  1,1,1,-,-,1Lappkåtabäcken  106 Sodokselet      5  1,1,1,-,-,1Kvarnbäcken  108 Åbyälven      24  1,1,1,-,-,1Sebbjåkkbäcken  126 Serrejaure      71  1,1,1,-,-,1Laukersjöbäcken  134 Vuotnersjön      42  1,1,1,-,-,1
Lähteet: 1 = 

 Vesivoima 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 15 patoa, joista yhdelläkään ei säännöstellä vesistöjä. Vesistön pääuomassa on yksi vesivoimalaitos Hednäs, joka tuottaa sähköä 2,2 megawattin teholla noin 9,0 gigawattituntia vuodessa.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

*