Nianånin vesistö

pienoiskuva|Nianån pikatein sillan äärellä talvella 2018.
Nianånin vesistö (, vesistöaluetunnus 46) muodostuu Pohjanlahden Selkämereen laskevan Nianånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 197 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

 Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Nianån, jonka pituus on 40 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

 Vesistön valuma-alue 
Nianånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Ljunganin vesistön (tunnus 42) ja Ljusnanin vesistön (tunnus 48) välissä, jossa on viisi pientä päävesistöä. Nianånin vesistö on niistä pienin. Se jääkin pohjoispuolella sijaitsevan Delångersånin vesistön (tunnus 45) ja sen länsipuolella sijaitsevan Ljusnanin vesistön väliin. Nianånin vesistön kaakkoispuolella ja sen joensuun ympäristössä on mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on suurempi kuin Nianånin vesistö itse.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (62,2 %), turve (6,6 %), kalliomaa (17 %), hiekka ja sora (4,1 %), multamaa (2,1 %), savimaa (1,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (88,1 %), soita ja kosteikkoja (2,1 %), viljelymaita (2,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (1,2 %). Näiden lisäksi on 6,4 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Nianånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,34 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 11,1 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,49 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2,2 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 13 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 16,2 m³/s on mitattu toukokuussa 1986 ja pienin 0,2 m³/s viimeksi vuonna 2007. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

 Vesivoima 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 11 patoa. Vesistössä on yksi vesivoimalaitos Sofieholm, joka tuottaa sähköä 0,6 megawattin teholla noin 2,0 gigawattituntia vuodessa.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

*