Frances Willard

Frances Elizabeth Willard (28. syyskuuta 1839 Churchville, New York, Yhdysvallat – 17. syyskuuta 1898 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen yhteiskunnallinen uudistaja. Hän toimi ensin opettajana ja oli keskeinen toimija yhdysvaltalaisessa raittiusliikkeessä.Willard, Frances Elizabeth. Tietosanakirja osa 10. Tietosanakirja-osakeyhtiö 1917Willard, Frances Elizabeth Nordisk familjebok 32. 1921 

Willard valmistui 1859 Illinoisin Evanston College for Ladies -koulusta. Hän aloitti opettajana ja oli vuodesta 1873 professorina Northwestern-yliopistossa, johon Evanstonin college liitettiin. Hän oli vuodesta 1874 kuolemaansa saakka suuren yhdysvaltalaisen raittiusjärjestön National Woman's Christian Temperance Unionin (WCTU) sihteeri (toiminnanjohtaja) ja vuodesta 1879 sen puheenjohtaja ja vuodesta 1887 saman nimisen maailmanlaajuisen järjestön Woman's Christian Temperance Union (WCTU, Valkonauhaliike) puheenjohtaja. Vuonna 1884 hänestä tuli kieltolakipuolueen toimeenpanevan komitean jäsen, 1891 puheenjohtaja National Council of Women of the United Statesiin, joka edusti melkein kaikkia yhdysvaltalaisia naisjärjestöjä. Naisten äänioikeuden puolesta hän alkoi puhua 1877. Hän julkaisi kahta suurta aikakauslehteä ja kirjoitti omaelämäkerrallisia ja yhteiskunnallisia artikkeleita.

Julkaisut
 A woman of the century (yhdessä M. A. Livermoren kanssa, 1893)
 How to win: a book for girls (1886)
 Glimpses of fifty years (1889).

 Lähteet 

Kirjallisuutta
 Anna Adams Gordon, The beautiful life of Frances Elizabeth Willard, 1898 Teos verkossa 
 William M. Thayer, Women who win, 1896 s. 341–369 (355–383) Teos verkossa 
 Marja Salmela, Frances E. Willard, Porvoo: WSOY 1922.

Aiheesta muualla

 Frances Willard, Encyclopedia Britannica 
 Frances Willard,  HouseMuseum and Archives, Frances Willard -sivusto 
 Frances Elizabeth Willard (1839-1898) harvard.edu

Luokka:Yhdysvaltalaiset opettajat
Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit
Luokka:Raittiusliikkeen vaikuttajat
Luokka:Vuonna 1839 syntyneet
Luokka:Vuonna 1898 kuolleet