Dalkarlsånin vesistö

pienoiskuva|Dalkarlsån
Dalkarlsånin vesistö (, vesistöaluetunnus 25) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Dalkarlsånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 347 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

 Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Dalkarlsån, jonka pituus on 50 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

 Vesistön valuma-alue 
Dalkarlsånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa on seitsemän pientä päävesistöä. Dalkarlsånin vesistö on niistä toiseksi pienin vesistö ja se jääkin siellä Rickleånin vesistön (tunnus 24) ja Sävarånin vesistön (tunnus 26) väliin. Merenrannikolla on edellisten lisäksi mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on lähes Dalkarlsånin vesistön suuruinen.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (48,5 %), turve (22,8 %), kalliomaa (12,6 %), hiekka ja sora (3,2 %), multamaa (7,0 %), savimaa (4,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,1 %), joiden lisäksi on vielä 1,2 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (83,5 %), soita ja kosteikkoja (6,5 %), viljelymaita (6,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3 %) sekä joutomaita (2,5 %). Näiden lisäksi on 1,2 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Dalkarlsånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,53 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 34,9 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,39 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,9 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 39 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 28,1 m³/s on mitattu toukokuussa 1988 ja pienin 0,2 m³/s viimeksi vuonna  2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

*