Piitimenjoen vesistö

pienoiskuva|Piitimenjoen Benbryteforsen
Piitimenjoen vesistö (, vesistöaluetunnus 13) muodostuu Pohjanlahden perämereen laskevan Piitimenjoen () ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 11 285 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee lähes kokonaan Ruotsissa ja pieneltä osin Norjassa. Vesistö on toistaiseksi suojeltu vesivoimarakentamiselta, vaikka pääuomassa sijaitseekin yksi vesivoimalaitos.

 Pääuoma 
 pääuoman osuudet nimi pituus(km) Piitimenjoki  143 Övre Trollselet   Fätnajaure   Puoktjaure   Piitimenjoki  3 Jäknajaure   Piitimenjoki  5 Puoitasjaure   Piitimenjoki  10 Vuollesavon   Pajjesuvvan   Piitimenjoki  7 Mårsomjaure   Luttunjaure   Piitimenjoki  2 Vuolvojaure   Saddajaure   Piitimenjoki  4 Vuolle Måskejaure   Padje-Måskejaure   Piitimenjoki  2 Skierfajaure   Tjeggelvas   Falehaure   Piitimenjoki  3 Padjesavon   Viltok   Kuoddujaure   Sarta   Lulep Mäkak   Alep Mäkak   Piitimenjoki  3 Vuojatsavon   Pieskehaure   Varvvekjåhkå  21Lähteet: 1 = 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Piitimenjoki. Joen kokonaispituus on 410 kilometriä ja se laskee Itämereen noin 5,3 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

 Vesistön valuma-alue 
Vesistö jää kahden suuren vesistön Luulajanjoen vesistön (tunnus 9) ja Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) väliin. Sen vedenjakajat eivät kuitenkaan ole yhteisiä vain näiden vesistöjen kanssa. Luulajanjoen vesistö seuraa sen vedenjakajaa Norjan rajalta lähes Perämerelle asti, jossa sijaitsee pieni Alterälvenin vesistö (tunnus 12). Vesistön lounaispuolella tilanne on moninaisempi. Norjan rajalta alkaen vedenjakaja on yhteinen ensin Skelleftejoen vesistön kanssa, sitten Kågeälvenin vesistön (tunnus 19), Byskeälvenin vesistön (tunnus 18) ja lopuksi Lillpiteälvenin vesistön (tunnus 14) kanssa. Lisäksi rannikolla on pienten purojen ja ojien valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on pieni. Ruotsin ja Norjan valtionraja seuraa vedenjakajaa niin, että Atlanttin laskevat vesistöt jäävät yleensä Norjan puolelle. Näin on nytkin Piitimenjoen valuma-alueen kanssa.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (52,3 %), turve (14,7 %), kalliomaa (19,2 %), hiekka ja sora (1,3 %), multamaa (1,4 %), savimaa (0,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,7 %), joiden lisäksi on vielä 7,3 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (63,1 %), soita ja kosteikkoja (10,9 %), kalliomaita (4,3 %), jäätiköitä (0,4 %), viljelymaita (0,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (13,7 %). Näiden lisäksi on 7,2 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Piitimenjokiin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 180 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 570 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 40,6 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 167 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 630 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 39 m³/s ja . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

 Sivujokia 
Piitimenjoe pääuomalla on lukuisia sivujokia ja -puroja, jotka yhtyvät uoman eri osuuksille. Niistä merkittävimmät ovat Vistån, Varjisån, Abmoälven, Mattaureälven, Arvesjåkkå, Rappenjåkkå ja joki Låddaureen. Alla olevaan taulukkoon on koottu joitakin sivu-uomia siinä järjestyksessä, kuin ne tulevat alajuoksulta ylöspäin noustessa vastaan. Yhtymäkohdan etäisyys joenuusta ja pääuoman kohdan nimi on tiedettäessä mainittu.
 Sivu-uomannimi  YhtyyPiitimenjoki(km suusta) Pääuomankohta  Pituus(km)  Virtaama(MQ m³/s)  Valuma-alue(km²)  Lähteet  Kvarnbäcken   Piitimenjoki  7    10  1,1,1,-,-,1Kyrkbyssundet   Piitimenjoki  10    23  1,1,1,-,-,1Sågbäcken   Piitimenjoki  6    14  1,1,1,-,-,1Borgforsälven   Piitimenjoki      319  1,1,1,-,-,1Korsträskbäcken   Piitimenjoki  11    114  1,1,1,-,-,1Stockforsälven   Piitimenjoki  34    236  1,1,1,-,-,1Isträskbäcken   Piitimenjoki  13    86  1,1,1,-,-,1Vistån   Piitimenjoki      1 006  1,1,1,-,-,1Nedre Pansikån   Piitimenjoki  30    82  1,1,1,-,-,1Övre Pansikån   Piitimenjoki  19    82  1,1,1,-,-,1Varjisån  61 Piitimenjoki      1 942  1,1,1,-,-,1Bölsmanån   Piitimenjoki  4    44  1,1,1,-,-,1Grundträskbäcken   Piitimenjoki  3    100  1,1,1,-,-,1Svanabäcken   Piitimenjoki  7    46  1,1,1,-,-,1Ljusträskbäcken  115 Piitimenjoki      218  1,1,1,-,-,1Abmoälven  135 Piitimenjoki      1 132  1,1,1,-,-,1Tjipkobäcken  172 Puoitasjaure      36  1,1,1,-,-,1Mattaureälven  185 Vuollesavon      505  1,1,1,-,-,1Udtjabäcken   Piitimenjoki      256  1,1,1,-,-,1Suoinakjåkkå   Vuolvojaure      156  1,1,1,-,-,1Arvesjåkkå   Vuolvojaure      445  1,1,1,-,-,1oja Sjiunjanjauresta  243 Padje-Måskejaure      51  1,1,1,-,-,1Rappenjåkkå  250 Skierfajaure      443  1,1,1,-,-,1Rissajåkkå  270 Tjeggelvas      187  1,1,1,-,-,1Falesjåkkå  294 Falehaure      63  1,1,1,-,-,1Njarkalisjåkkå  308 Kuoddujaure      42  1,1,1,-,-,1Sartajåkkå  314 Sarta      221  1,1,1,-,-,1joki Låddaureen  321 Alep Mäkak      450  1,1,1,-,-,1Gállojåhkå   Varvvekjåhkå      29  1,1,1,-,-,1
Lähteet: 1 = 

 Vesivoima 
Vesistöön on ehditty rakentamaan yksi vesivoimalaitos Sikfors ennen kuin se rauhoitettiin vesivoimarakentamiselta. Se sijaitsee 21 kilometriä joensuusta Sikforsin kylässä ja samannimisen kosken yläpuolella. Voimalan alapuolella Sikforsenia jatkuu vielä 950 metriä ja alapuolella laajenee Vallidanin suvanto. Jokeen muodostunut patoallas, joka alkaa Trångforsenista, on vain kaksi kilometriä pitkä. Voimalan teho on 40 megawattia ja vuosituotanto on noin 185 gigawattituntia.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

*