Alsterånin vesistö

Alsterånin vesistö (, vesistöaluetunnus 75) muodostuu Itämeren Kalmarinsalmeen laskevan Alsterånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 525 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

 Pääuoma 
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Alsterån, jonka pituus on 125 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,4 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

 Vesistön valuma-alue 
Alsterånin vesistö sijaitsee sitä suuremman Emånin vesistö (tunnus 74) eteläpuolella. Näiden välinen yhteinen vedenjakaja on pääasiassa itä-länsi-suuntainen. Alsterånin vesistön länsipuolella sijaitsee Mörruminjoen vesistö (tunnus 86), joka vaihtuu Alsterånin eteläpuolella itään päin mentäessä ensin Ronnebyånin vesistöksi (tunnus 82), sitten Lyckebyånin vesistöksi (tunnus 80), ja lopuksi vielä Ljungbyånin vesistöksi (tunnus 77) ja Snärjebäckenin vesistöksi (tunnus 76). Alsterånin joensuun ympäristössä on mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on myös pieni.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (60,2 %), turve (9,7 %), kalliomaa (18,0 %), hiekka ja sora (0,8 %), multamaa (2,8 %), savimaa (1,9 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (85,5 %), soita ja kosteikkoja (1,7 %), viljelymaita (5,0 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,9 %) sekä joutomaita (2,1 %). Näiden lisäksi on 4,9 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Alsterånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 11,7 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 35,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 2,33 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 11,3 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 45 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 1,45 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 72 m³/s on mitattu toukokuussa 1985 ja pienin 0,7 m³/s syyskuussa 1983. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva ajoittuisi huhtikuulle.

 Vesivoimaa 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 46 patoa, joista 3,8 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 12,8 miljoonaa kuutiometriä.

Vesistössä on yksi vesivoimalaitos Hornsö, joka tuottaa sähköä 2,5 megawattin teholla noin 8,3 gigawattituntia vuodessa.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

*