Rhode (kaupunki)

Rhode (, myös , )Pomponius Mela: De situ orbis 2.6; Titus Livius: Rooman synty 34.8; Strabon: Geografika 14.654; Klaudios Ptolemaios: Geografia 2.6.20. oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Iberiassa nykyisen Espanjan alueella. Se sijaitsi nykyisen Gironan maakunnan Rosesin kaupungin paikalla.

Rhode oli alun perin kreikkalainen kauppa-asema ja siirtokunta. Myöhemmin siitä tuli tavallinen roomalainen kaupunki.

 Maantiede 

Rhoden kaupunki sijaitsi Iberian koillisosassa eli itärannikon pohjoisosassa nykyisellä Costa Bravan rannikolla Pyreneiden vuoriston itäpäässä. Nykyisin alue on osa Kataloniaa. Roomalaisella kaudella kaupunki oli osa Hispania Tarraconensista. Rhoden poliksen hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Etelämpänä samalla rannikolla sijaitsi toinen kreikkalaiskaupunki Emporion.

 Historia 

Rhode oli alun perin kreikkalainen kauppa-asema eli emporion. Se oli suhteellisen varhainen ja mahdollisesti perustettu jo 800-luvun eaa. lopulla tai viimeistään 700-luvun eaa. alkupuolella, viimeistään ennen 1. olympiadia eli vuotta 776 eaa. Näin se oli koko läntisen Välimeren varhaisin kreikkalaiskaupunki ja perustettiin jo ennen Italian Kymeä.Strabon: Geografika 14.2.10.

Perinteisen kreikkalaisen käsityksen mukaan Rhoden olisivat perustaneet Rhodokselta tulleet siirtokuntalaiset, mistä se olisi saanut myös nimensä. Näin se olisi ollut doorilainen kaupunki alueella, jossa muut kreikkalaissiirtokunnat olivat fokaialais-joonialaisia. Nykyisin katsotaan, että vaikka tämä onkin mahdollista, sille ei ole erityisiä perusteita, vaan kyse voi olla myöhemmästä perustamismyytistä. Jossakin vaiheessa kaupunki tuli Massalian valtapiiriin, ja kukoisti sijaiten sen Emporioniin ja etelämmäksi Mainakeen ja Tartessokseen suuntautuneiden kauppareittien varrella. Rhoden ympäristö oli iberisen indigeettien heimon aluetta. Kaupungin väestö oli kuitenkin pääasiassa kreikkalaista. Sen kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Rhodētēs () ja Rhodaios ().

Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Tämä perustuu lähinnä siihen, että kaupunki löi omaa hopearahaa 300-luvulta eaa. lähtien.  Tämä teki siitä läntisten kreikkalaisalueiden varhaisimman kaupungin, joka löi hopearahaa, ja sen rahat levisivät laajalle gallien alueille.

Rhode tuli Rooman vallan alle vuonna 218 eaa. Cato vanhempi nousi joukkoineen maihin Rhodessa vuonna 195 eaa., ja aloitti sieltä käsin kapinaan nousseiden iberiheimojen alistamisen Rooman valtaan. Caton tukikohdaksi muodostui Emporion, ja viimeistään tämän seurauksena Rhode tuli Emporionin poliksen alaisuuteen. Sen kauppa menestyi myös roomalaisella kaudella. Kaupunki kukoisti vielä 300–400-luvuilla jaa. sen jälkeen kun frankit olivat tuhonneet Emporionin vuonna 265 jaa.

 Rakennukset ja löydökset 

Rhoden varhaisimmat keramiikkalöydöt ovat 500–400-luvuilta eaa. ja asuinrakennuslöydöt 300-luvulta eaa. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava 200-luvun eaa. alkupuolelta lähtien, jolloin se on rakennettu paljolti uudestaan suurempana ja säännöllisempänä. Tähän liittyen on löydetty ruutuasemakaavan noin neljä metriä leveiden katujen jäänteitä. 200-luvun eaa. lopulta lähtien kaupunki oli ympäröity kaupunginmuurilla. Rhodessa oli ainakin Artemis Efesialle, sen suojelusjumalattarelle, omistettu kultti ja temppeli.

 Lähteet 

Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Espanjassa
Luokka:Arkeologiset kohteet Espanjassa