Museion (Aleksandria)

Museion ( tai Mouseion, ) eli Muusien pyhäkkö oli antiikin aikainen pyhäkkö ja oppineisuuden keskus Aleksandriassa Egyptissä.Strabon: Geografika s. 609, 791–; Vitruvius: De architectura 7 prooem.; Josephus: Juutalaisten muinaisajat (A. J.) 12.2, Apionia vastaan (Contra Apionem) 2.7; Klemens Aleksandrialainen: Stromateis 1.22; Kyrillos: Jerusalemin uskontunnustus (Hieros. Catechet.) 4.34; Epifanios Salamislainen: De mensuris et pondibus 100.9; Augustinus: Jumalan valtio 18.42. Se oli omistettu kirjallisuuden tutkimukselle ja tieteiden harjoittamiselle, ja sitä voidaan pitää maailman ensimmäisenä yliopistona. Aleksandrian kirjasto toimi Museionin yhteydessä.

 Historia 

Yleisessä merkityksessä museion merkitsi antiikissa muusille eli runottarille omistettua pyhäkköä. Aleksandrian Museion voidaan nähdä erityisesti Aristoteleen Lykeionissa olleen museionin perillisenä. Egyptissä se seurasi Heliopoliin koulua Egyptin korkeimpana oppilaitoksena.

Museion perustettiin hellenistisen kauden alkupuolella. Sen tarkempi synty ja historia tunnetaan huonosti. Sen perustajaksi arvellaan Ptolemaios I:tä tai viimeistään hänen seuraajaansa Ptolemaios II:sta noin vuonna 280 eaa. Ptolemaios I:n puolesta puhuu se, että hänen tiedetään tukeneen oppineita ja erityisesti Aristoteleen oppilasta Theofrastosta, joka oli laajentanut Lykeionin museionia, sekä toista tämän oppilasta Demeterios Faleronlaista.Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit 5.37, 5.51–52. Lisäksi Athenaios antaa ymmärtää laitoksen olleen olemassa jo Ptolemaios II:n kauden alkuvaiheessa, jolloin se oli todennäköisesti ollut olemassa jo jonkun aikaa.Athenaios: Deipnosofistai 14.654.

Laitos perustettiin tutkimuksen edistämiseksi ja tutkijoiden tukemiseksi.Athenaios: Deipnosofistai 5.203. Museion ja sen yhteydessä toiminut kirjasto houkuttelivat Aleksandriaan maailman silloisia huipputiedemiehiä. Ne rahoitettiin yhteisestä kassasta, oletettavasti julkisista varoista. Museionin tutkijayhteisö muodosti eräänlaisen kollegion, ja sen jäsenet saivat elatuksen ja olivat vapautettuja veroista. Yhteisöä johti pappi, jonka nimitti alun perin kuningas ja roomalaisella kaudella keisari. Virka oli yksi Aleksandrian neljästä tärkeimmästä. Erään kerran Museionin kerrotaan saaneen jopa  oppilasta, mutta tämän väitteen todenperäisyydestä ei ole tietoa.

Museion säilyi toiminnassa roomalaiselle kaudelle. Strabon kuvaa sitä samoin kuin muuta Aleksandriaa teoksessaan Geografika.Strabon: Geografika 17.1.8. (kreik., engl. käännös) Keisari Claudiuksen mainitaan laajentaneen Museionia.Suetonius: Rooman keisarien elämäkertoja, Claudius 42.

Museionin toiminnan päättymisestä ei ole tarkkoja tietoja. Roomalaisissa teksteissä viitataan sen toimineen vielä 300-luvulla. Ainakin vielä Theon Aleksandrialaisen (n. 335–405) mainitaan toimineen siellä. Museion saattoi säilyä toiminnassa vuoden 640 arabivalloitukseen saakka.

 Rakennus 

Varsinainen Museion

Museion oli Strabonin mukaan osa Ptolemaiosten palatsialuetta. Se yhdistyi palatsien kokonaisuuteen pitkien pylväskäytävien välityksellä, ja se oli koristeltu muualta Egyptistä siirretyillä obeliskeilla ja sfinkseillä. Rakennuskokonaisuus koostui suuresta pitosalista (), jossa tutkijat ruokailivat yhdessä. Sen ulkopuolella oli peristyylikäytäviä (), joita voitiin käyttää ruumiinharjoituksiin ja kävellen suoritettuihin luentoihin. Lisäksi rakennukseen kuului teatteri tai luentosali (), jossa järjestettiin luentoja, väittelyitä ja juhlatilaisuuksia; tutkijankammioita; kasvitieteellinen puutarha, johon Ptolemaios II hankki trooppisia kasveja;Filostratos: Apollonios Tyanalaisen elämä (Vit. Apollon.) 6.24. sekä eläintarha. Museionin toiminta jakaantui neljään osastoon, jotka olivat runous, matematiikka, tähtitiede ja lääketiede.

Kirjasto
pienoiskuva|pysty=0.94|Aleksandrian kirjasto kuviteltuna piirroksessa. O. Von Corven, 1800-luku.

Museioniin liittynyt Aleksandrian kirjasto oli aikansa suurin kirjakokoelma, ja siihen sanotaan kuuluneen eri antiikin lähteissä – kirjaa (kirjakääröä).Josephus: Juutalaisten muinaisajat (A. J.) 12.2; Athenaios: Deipnosofistai 1.3.

Kokoelman laittoi alulle Ptolemaios I, ja hänen seuraajansa laajensivat sitä. Antiikin lähteissä kirjaston sanotaan tuhoutuneen Julius Caesarin sotatoimien aikaan vuonna 48 eaa., mutta nykyisin on kyseenalaistettu, että ainakaan koko kirjasto olisi tuhoutunut tuolloin. Lopullisesti kirjaston on usein katsottu tuhoutuneen viimeistään kaupungin arabivalloituksen yhteydessä vuonna 640. Nykyisin pidetään luultavana, että Aleksandrian pääkirjasto ja sen sivukirjasto tuhoutuivat kuitenkin eri aikoina jo kauan ennen arabivalloitusta.Melasuo, Emilia: ”Länsimaisen sivistyksen juurilla? Aleksandrian kirjaston opetuksista”. Teoksessa 

Muutoin Museionin rakenteista ja toiminnasta tiedetään vain vähän. Vaikka nykyinen ”museo”-sana on johdettu Museionin nimestä, antiikin museioneissa ei säilytetty muita esineitä kuin kirjoja, ja niitä ei pidetty näytteillä vaan käytettiin tutkimukseen.

 Oppineita 

Museionissa toimineisiin tieteilijöihin lukeutuvat muun muassa:

 Herofilos (335–280 eaa.), lääketieteilijä
 Straton (n. 330–270 eaa.), filosofi
 Aratos (n. 315/310–240 eaa.), runoilija
 Aristarkhos (n. 310–230 eaa.), tähtitieteilijä
 Kallimakhos (n. 305–240 eaa.), grammaatikko ja runoilija
 Erasistratos (n. 304–250/240 eaa.), lääketieteilijä
 Eukleides (noin 300 eaa.), matemaatikko
 Arkhimedes (n. 287–212/211 eaa.), matemaatikko ja fyysikko
 Ktesibios (n. 285–222 eaa.), keksijä ja matemaatikko
 Zenodotos (n. 280 eaa.), filologi
 Eratosthenes (276–194 eaa.), tähtitieteilijä
 Aristofanes Byzantionlainen (n. 257–180 eaa.), grammaatikko
 Apollonios Pergeläinen (n. 240–190 eaa.), matemaatikko ja tähtitieteilijä
 Aristarkhos Samothrakelainen (n. 217/216–145/144 eaa.), grammaatikko
 Hipparkhos (n. 190–127 eaa.), tähtitieteilijä
 Heron Aleksandrialainen (n. 10–70 jaa.), keksijä ja matemaatikko
 Klaudios Ptolemaios (n. 85–165), tähtitieteilijä
 Klemens (n. 150–215), filosofi ja teologi
 Ammonios Sakkas (n. 175–242), filosofi
 Origenes (n. 185–254), filosofi ja teologi
 Athanasios, teologi (n. 298–373)
 Theon (n. 335–405), matemaatikko
 Hypatia (n. 355–415), filosofi ja matemaatikko

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Aleksandrian rakennukset ja rakennelmat