Ronnebyånin vesistö

pienoiskuva|Ronnebyånin joki virtaa Korrön vanhan myllyn ohitse
Ronnebyånin vesistö (, vesistöaluetunnus 82) muodostuu Itämeren pääaltaaseen laskevan Ronnebyånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 113 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

 Pääuoma 
Vesistön pääuoman pääosan muodostaa vesistön nimikkojoki Ronnebyån, joka alkaa Rottnenin järvestä ja jonka pituus on 117 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,3 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

 Vesistön valuma-alue 
Nättrabyånin vesistö sijaitsee kahden keskikokoisen vesistön Emånin vesistön (tunnus 74) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) välisessä taskussa, jossa on yksitoista pienempää päävesistöä. Ronnebyånin vesistö on niistä toiseksi suurin. Vesistö on laajempi sen yläjuoksulla kuin alajuoksulla, ja lisäksi sen yläjuoksulla sillä on yhteistä vedenjakajaa Alsterånin vesistön (tunnus 75), Lyckebyånin vesistön (tunnus 80) ja Mörruminjoen vesistön (tunnus 86) kanssa. Vesistön länsipuolella sijaitsevat yläjuoksulla ensin Bräkneånin vesistö (tunnus 84) ja sen jälkeen alajuoksulla Vierydsånin vesistö (tunnus 83). Itäpuolella sijaitsevat vastaavasti Nättrabyånin vesistö (tunnus 81) ja alajuoksulla mereen laskevien ojien ja purojen pienten valuma-alueiden joukko.

 Valuma-alueen piirteitä 
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (66,2 %), turve (8,9 %), kalliomaa (6,4 %), hiekka ja sora (1,3 %), multamaa (3,5 %), savimaa (1,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (79,1 %), soita ja kosteikkoja (2,0 %), viljelymaita (5,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,2 %) sekä joutomaita (3,0 %). Näiden lisäksi on 8,2 % vesistöjä.

 Virtaamia 

SMHI on julkaissut tilastossaan Ronnebyånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 9,26 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 24 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,17 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 8,2 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 25 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 28 m³/s on mitattu helmikuussa 1988 ja pienin 2 m³/s syyskuussa 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan heikko kevättulva ajoittuisi huhtikuulle.

 Vesivoima 
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 39 patoa, joista 14,3 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 42,1 miljoonaa kuutiometriä.

Ronnebyånin pääuomassa on 13 vesivoimalaitosta: Ronneby, Djupafors, Kallinge, Brantafors, Verperyd, Karlsnäs, Långgölsmåla, Klåvben, Horkoneryd, Krokfjorden, Dång, Bro ja Skogsryd. Stångsmåla ån sivu-uomassa on Stångsmålan voimala. Voimaloiden yhteisteho on 14,0 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 51,2 gigawattituntia.

 Lähteet 
 Huomautuksia 

 Viitteet 

*