Kääpa jõgi

Kääpa jõgi on 50 kilometriä pitkä Kullavere jõen sivujoki Virossa Jõgevamaalla ja Tartumaalla pääasiassa Peipsiäären kunnassa.

 Joen kulku 
Joki virtaa Kaakkois-Viron tasangolla koko matkallansa. Se alkaa Keressaare Umbjärvestä samannimiseltä suolta. Järvi sijaitsee Sookalduse kylän pohjoisosassa ja virtaa sieltä kohti luodetta ja Alajõen kylän kautta. Joki mutkittelee eteenpäin Elmiku soon ja sen jälkeen Välgi kylän kautta laskien lopuksi Kaiu järveen. Joen yläjuoksua kutsutaan 1900-luvun kartoissa Alajõeksi. Välgissä on pato, joka muodostaa uomaan Alajõe paisjärven. Kaiu järv kuuluu kolmen järven kokonaisuuteen, jotka ovat yhteydessä toisiinsa kapeiden salmien välityksellä. Siihen kuuluvat myös Papijärv ja Jõemõisa järv. Joki jatkaa Jõemõisasta Kääpan nimisenä kohti pohjoista. Joenvarsikyliä ovat Saaren, Lepikun, Nautrasin ja Koseveskin kylät. Koseveskiin on padottu Kose järv. Lopulta Kääpa yhtyy Kullavere jõgeen Murrun kylässä. Kullaveren vieressä toimii laaja kalankasvatuslaitos.

 Joen nimi ja historiaa 
Joen muita nimityksiä ovat esimerkiksi Alajõgi, Välgi jõgi, Uhmardu oja ja Saare jõgi. Alajõgi lienee yläjuoksun nimitys, sillä siellä sijaitsee kyseinen kylä . Kääpa jõgi on voitu nimetä samasta syystä, koska joen lähellä on Kääpa niminen kylä. Samaa voidaan ajatella Välgin kylästä. Saare on ollut kartano, josta hallittiin osaa ruotsinvallan ajalla ympäristön Dröptin lääniä . Siksi se on voinut olla samalla koko joen nimitys. Myöhemmin Saare jõgi sai nimen Uhmardu oja (-jõgi). Sillä nimellä tunnetaan nykyään vain Uhmardu jõen sivuhaara, joka laskee Papijärveen.

Kääpa jõen nimitys ulottui esimerkiksi vuonna 1684 julkaistussa kartassa Peipsijärven rantaan asti. Se on silloisen käsityksen mukaan ollut vesistön pääuoma . Jokea on käytetty 1950-luvulle asti puiden uittamiseen . Se tuli mahdolliseksi, kun jokea perattiin ja ruopattiin vuosina 1910–1915, mikä aiheutti myös järvikolmikolle vedenpinnan alenemisen .

 Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä 
 Valuma-alue 
Kääpa jõen valuma-alueen pinta-ala on 372 neliökilometriä (myös 366 km² ). Joki jää Kullavere jõen kaakkoispuolelle ja Peipsijärven länsipuolelle. Kääpa jõen valuma-alueen kaakkoispuolella sen vedenjakajaa seuraa Alatskivi jõen valuma-alue ja lisäksi muutamien Peipsijärven puolelle jäävien ojien valuma-alueet. Eteläpuolella sijaitsee Emajoen valuma-alue, johon kuuluvat sen sivujokien Amme jõen ja Kargaja jõen valuma-alueet.

 Sivu-uomia 
Kääpa jõen suurimpia sivuhaaroja on lueteltu seuraavassa taulukossa.
 yhtyyKääpajõgeen(km suusta) Nimi  Pituus(km)  Valuma-alue(km²)  Lähde	 3  Haavakivi jõgi 25  76    13  Alekõrre oja  6  13    15  Levalasoo peakraav  3  12    ~20  Uhmardu jõgi  19  66   ~20  Ristmurru kraav  8  29   24  Kanassaare oja  5  8    30  Kõlaoja  3  9    35  Sirnavere kraav  3  5     Keressaare kraav  2      Lambajõgi  3      Kivioja  4    

 Järviä 
Joen keskijuoksulla sijaitsee kolmen järven ryhmä, johon kuuluvat Papijärv, Jõemõisa järv ja Kaiu järv. Niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Niistä hieman kaempana sijaitsevat Särgjärv sekä Saare järv, jonka laskuoja yhtyy Kääpan sivujokeen Uhmardu jõgeen. Kääpan pääuomaan on padottu Alajõe paisjärv ja Kose järv. Kääpa jõen alajuoksulla sijaitsee pieni Ruskavere järv, jolla on lyhyt laskuoja.

 Huomautuksia 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Kullavere jõgi (lähde: A. Järvekülg. Eesti jõed. Tartu, 2001), eestigiid.ee
*
Luokka:Viron joet