Kunnan talousarvio

Talousarvio on yrityksen tai muun talousyksikön lyhyen tähtäimen taloussuunnitelma. Talousarvio laaditaan tavallisesti seuraavaksi kalenterivuodeksi, mutta aikaperiodi voi olla myös lyhyempi. Talousarvio ja sen laadinta on osa talousyksikön laskentatointa ja talouden ohjausjärjestelmää.

Kunnille on kuntalaissa asetettu velvoite laatia talousarvio. Kuntalain mukaan: Valtuuston on vuoden loppuun mennessä hyväksyttävä kunnalle seuraavaksi kalenterivuodeksi talousarvio sekä taloussuunnitelma kolmeksi tai useammaksi vuodeksi. Talousarviovuosi on taloussuunnitelman ensimmäinen vuosi. Talousarviossa ja -suunnitelmassa hyväksytään kunnan toiminnan ja talouden tavoitteet.  Talousarvioon otetaan toiminnan edellyttämät määrärahat ja tuloarviot sekä siinä osoitetaan, miten rahoitustarve katetaan.  Kunnan toiminnassa on noudatettava talousarviota.

Kuntaliitto on antanut suosituksen kunnan ja kuntayhtymän talousarvion ja -suunnitelman laatimisesta.

Talousarvio on julkinen asiakirja, jonka kunnat julkaisevat internetsivuillaan. Kuntalaki velvoittaa kunnat tiedottamaan toiminnastaan ja taloudestaan (Kuntalain 29 §).

 Talousarvion valmistelu 
Kunnan talousarvion valmistelu alkaa yleensä keväällä talousarvioraamin (talousarviokehyksen) määrittelyllä.  Raamin määrittelyyn vaikuttavat keskeisesti kolme näkökohtaa:

 kuinka paljon kunta arvion mukaan saa talousarviovuonna verotuloja ja mikä kunnan veroäyrin hinta voi enintään olla
 mitkä ovat kunnan saamat valtionosuudet
 mitkä ovat kunnan eri lautakuntien ja niiden alaisten toimialojen toiminnan tavoitteet ja määrärahatarpeet.

Talousarvioraami määritellään pääsääntöisesti kunnan toimintaan käytettävissä olevien verotulojen ja valtionosuustulojen perusteella, mutta myös lautakuntien ja toimialojen määrärahatarpeet pyritään siinä mahdollisuuksien mukaan ottamaan huomioon. Myös kunnan talouden tilanne eli ylijäämä tai alijäämä edellisiltä vuosilta vaikuttavat talousarvioraamiin. Talousarvioraamista päättää kaupungin- tai kunnanhallitus.

 Kunnan talousarvion sisältö ja rakenne 
Kunnan talousarvion sisältö ja rakenne on tavallisesti seuraavan sisällysluettelon mukainen.
Kunnanjohtajan katsaus
Yleisperustelut

 Yleinen taloustilanne ja toimintaympäristö
 Yleinen taloudellinen kehitys
 Kuntatalouden kehitys
 Oman talousalueen kehitysnäkymät
 Väestökehitys
 Työllisyys
 Tulokehitys

 Kuntastrategia
 Talousarvion lähtökohdat
 Verotulot
 Valtionosuudet
 Investoinnit
 Kunnan kehittäminen ja kärkihankkeet
 Kunnan organisaatio
 Kuntakonserni ja tytäryhteisöille asetetut tavoitteet
 Talousarvion rakenne, sitovuus ja seuranta
Käyttötalousosa
 Toimialojen talousarviot
 Taseyksiköiden ja liikelaitosten talousarviot
Tuloslaskelmaosa

Investointiosa

Rahoitusosa
Kunnan talousarvio muodostuu yleisperusteluista ja talousarviolaskelmien osuudesta. Laskelmaosassa on käyttötalous- ja tuloslaskelmaosa sekä investointi- ja rahoitusosa.

 Talousarvion yleisperustelut 
Talousarvion yleisperusteluissa esitetään talousarvion yleiset perusteet kansantalouden, kuntatalouden sekä alueellisen ja oman kunnan kehityksen näkökulmista ja konkreettisemmat kunnan strategiaan, verotuloihin, valtionosuuksiin, investointeihin ja kehityshankkeisiin perustuvat talousarvion lähtökohdat.  Yleisperusteluissa kuvataan tavallisesti myös kunnan organisaatio ja kuntakonserni sekä talousarvion rakenne ja sitovuustasot ja annetaan talousarvion toteutumisen seurantaa koskevat tiedot.

 Käyttötalousosa 
Käyttötalousosassa esitetään lautakuntien alaisten toimialojen kuten sosiaali- ja terveystoimen, kasvatus- ja opetustoimen, kulttuuri-, liikunta-, ja nuorisotoimen, ympäristötoimialan jne. toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet.  Toimialan talousarvio esitetään laskelmalla, jossa sen käyttötuloista on vähennetty käyttömenot. Toimialojen käyttökatteet ovat huomattavan paljon negatiiviset, koska kunnan talousarviossa verotulot ja valtionosuudet kohdistetaan kuntatason tuloslaskelmaan. Niitä ei kohdisteta toimialoille. 

Toimialan toiminnalliset tavoitteet esitetään pääosin tekstimuodossa toiminnan kehittämisen painopistealueina.  Myös toiminnan laajuutta ja laatua kuvaavia mittareita käytetään, samoin tasapainoitetun tuloskortin (balanced scorecard) periaatteella asetettuja tavoitteita.  Osassa kuntien talousarvioita toimialoille kohdistettavissa olevat poistot ja investointimenot esitetään käyttötalousosassa.

Kunnan taseyksiköiden ja liikelaitosten talousarviolaskelmat esitetään käyttötalousosassa täydellisen tuloslaskelman ja rahoituslaskelman muodossa. Niiden toiminnalliset tavoitteet asetetaan vastaavalla tavalla, kuin toimialoille.

 Tuloslaskelma-, investointi- ja rahoitusosa 
Talousarvion tuloslaskelma-, investointi- ja rahoituslaskelmaosat laaditaan koko kunnan tasolla. Tuloslaskelman ja rahoituslaskelman kaavoina talousarviossa käytetään samoja kaavoja, kuin tilinpäätöksessä.

 Talousarvion sitovuustasot 
Osa talousarvion taloudellisista tavoitteista asetetaan sitoviksi kunnanvaltuustoon tai -hallitukseen nähden.  Sitovaksi eräksi voidaan määritellä määräraha, tuloarvio tai toimintakate. Toiminnallisia tavoitteita voidaan myös määritellä sitoviksi. Sitovuus merkitsee sitä, että esim. määrärahaa ei voi ylittää ilman kunnanvaltuuston tai -hallituksen päätöstä.  Sitovuusmäärittelyt vaihtelevat eri kunnilla.

 Talousarvion toteutumisen seuranta 
Tilikauden aikana kunnan talousarvion toteutumista seurataan laskelmilla, joissa kirjanpidosta saatavat toteutumaluvut asetetaan talousarviolukujen rinnalle. Talousarvion toteutumista koskevat laskelmat ovat kuntalain edellyttämiä kunnan tilinpäätöslaskelmia.  Alla esimerkkilaskelma kunnan tuloslaskelmaosan toteutumisesta.
tyhjä|pienoiskuva|499x499px|Kunnan talousarvio ja sen toteutuminen

 Lähteet 

Luokka:Talouspolitiikka