Aristide Bruant

Louis Armand Aristide Bruant ([aʁistid bʁyɑ̃]; 6. toukokuuta 1851 Courtneay, Loiret – 11. helmikuuta 1925) oli ranskalainen kabareelaulaja, koomikko ja yökerhon omistaja. Hän on Henri de Toulouse-Lautrecin maalaamassa julisteessa mies, jolla on iso punainen kaulahuivi ja musta viitta. Häntä pidetään myös chanson réaliste -musiikkigenren luojana.Conway, Kelly (2004). Chanteuse in the City: The Realist Singer in French Film. University of California Press. p. 6. Moore Whiting, Steven (1999). Satie the Bohemian: From Cabaret to Concert Hall, Oxford University Press. p. 20. Robb, David (2007). Protest Song in East and West Germany Since the 1960s, Boydell & Brewer. p. 36. .

 Elämäkerta 
Bruant syntyi Courtenayn kylässä Loiret'ssa Ranskassa. Bruant lähti kotoaan 15-vuotiaana vuonna 1866 isänsä kuoleman jälkeen etsimään työtä. Ollessaan matkalla Pariisin Montmartren kaupunginosaan hän sai tilaisuuden esitellä musiikillisia taitojaan työväenluokan kapakoissa. Vaikka hän taustaltaan olikin porvarisperheestä, hän omaksui pian tavallisten ihmisten käyttämän puhetavan ja kirjoitti lauluja, jotka kertoivat köyhien ihmisten taistelusta elannon saamiseksi. Bruant alkoi esiintyä kahvila-konserteissa ja kehitti laulu- ja komediaesityksen, jota hän päätyi esittämään Le Chat Noir -klubille.

Bruant otti käyttöön taiteilijanimen Aristide Bruant. Pukeutuneena punaiseen paitaan, mustaan samettitakkiin, korkeakorkoisiin kenkiin ja pitkään punaiseen huiviin hänestä tuli pian Montmartren tähti, ja kun taiteilija Henri de Toulouse-Lautrec alkoi kierrellä kabareissa ja klubeilla, Bruantista tuli yksi taiteilijan ensimmäisistä ystävistä. Vuonna 1885 Bruant avasi oman Montmartre-klubinsa, jonka nimeksi tuli Le Mirliton. Vaikka hän palkkasi myös muita esiintyjiä, Bruant esitti itse omat laulunsa. Klubin seremoniamestarina hän hauskuutti yleisöä kommentoimalla yläluokkaista väkeä, jotka olivat tulleet hakemaan hauskanpitoa pahamaineisesta Montmartresta. Vaudevillestä innoituksen saanut esitystyyli oli sekoitus laulua, satiiria ja viihdettä ja se kehittyi musiikkilajiksi nimeltä chanson réaliste (realistinen kappale)..</ref>Schechter, Joel (2003). Popular Theatre: A Sourcebook, Routledge. pp. 181-183. Wilson, Elizabeth (2003). Bohemians: The Glamorous Outcasts, Tauris Parke Paperbacks. p 224. .

Bruant kuoli Pariisissa, ja hänet haudattiin Sublignyn hautausmaalle. Rue Bruant Pariisissa XIII kaupunginosassa nimettiin, ei Aristiden kunniaksi, vaan arkkitehti Libéral Bruantin (1637–1697) mukaan, jonka Salpêtrièren sairaalan kirkko rakennettiin kadun pohjoispuolelle.Hillariet, Jacques. "Dictionaire Historique des Rues de Paris", Les Editions de Munuit, Paris, 1963, vol 1, p 246.

 Laulut 
Bruantin tunnettuja kappaleita:
 Nini Peau d'Chien
 A la Bastille
 A la Villette
 Meunier tu es cocu
 Batignolles
 Serrez Vos Rangs
 A la Roquette
 La chanson des Michetons
 Poissy
 A la Place Maubert
 Les petits joyeux
 Belleville-Menilmontant
 La Greviste
 Le Chat Noir
 Les Mômes de la Cloche

 Populaarikulttuuri 
pienoiskuva|Aristide Bruant Toulouse-Lautrecin Cabaret- maalauksessa
 Doctor Who -lehdessä Tom Bakerin tavaramerkiksi tulleen ulkoasun loi pukusuunnittelija James Acheson, joka on sanonut saaneensa osittain tiedostamattomia vaikutteita Bruantista.http://findarticles.com/p/articles/mi_qn4155/is_20050715/ai_n14856898
 Yakuza 3:ssa Kamurochon irlantilainen Bantam-pubi on koristeltu Toulouse-Lautrecin Bruantin maalauksilla.
 Runossa "Sinun Pariisi" (syntymäpäiväkirjeet) Ted Hughes mainitsee, että Sylvia Plath "kutsui [häntä] Aristide Bruantiksi".

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

  Bruantin tekemiä tai häntä esittäviä teoksia Internet archivessa 
 Toulouse-Lautrec Metropolitan-taidemuseossa, Metropolitan-taidemuseon näyttelyluettelo, joka sisältää materiaalia Aristide Bruantista
 Aristide Bruant, Suomen Kuvalehti, 25.04.1925, nro 17, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Ranskalaiset laulajat
Luokka:Impressionistit
Luokka:Kabaree
Luokka:Ranskalaiset koomikot
Luokka:Vaudeville-esiintyjät
Luokka:Vuonna 1851 syntyneet
Luokka:Vuonna 1925 kuolleet