Třebíčin juutalaiset korttelit

Třebíčin juutalaiset korttelit () ja entinen ghetto Třebíčin kaupungin alueella Tšekissä ovat yksi parhaiten säilyneistä yhtenäisistä juutalaisten asuinalueista Euroopassa. Korttelit ja alueen juutalainen hautausmaa valittiin yhdessä kaupungissa sijaitsevan Pyhän Prokopiuksen basilikan kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2003.  

Historia ja nykypäivä
Näkymä korttelien pohjoiselle pääkadulle.|vasen|pienoiskuva

 Korttelit keskiajalla 
Třebíčin kaupunki alkoi kasvaa kun alueelle oli perustettu benediktiiniluostari vuosien 1101–1104 välillä. Luostarista tuli tärkeä uskonnollinen keskus ja kaupungista nopeasti vilkas kauppapaikka. Ensimmäiset juutalaiset saapuivat alueelle 1300-luvulla. Juutalaisilta oli kielletty kristittyjen keskuudessa asuminen, joten he perustivat oman yhteisönsä Jihlava-joen pohjoisrannalle joen eteläpuolen kristittyjen asuinalueen ja kauempana pohjoisessa sijainneen palatsilinnan väliin. Aluetta kutsuttiin nimellä Podklášterí (). 

Hyökkääjät tuhosivat alueen muun Třebíčin kaupungin tavoin 1410 ja 1468, jolloin Unkarin kuningas Matias Corvinus valloitti kaupungin. Alue rakennettiin uudelleen 1475–1480. Juutalainen asuinalue menestyi, mutta juutalaisilla ei ollut samoja oikeuksia kuin kaupungin muilla asukkailla. Kaupungin porvarit yrittivät häätää kilpailijoiksi kokemansa juutalaiset kaupungista ensin 1528 ja toisen kerran 1547. Juutalaiset saivat kuitenkin jäädä.

 Vapautuminen 1600-luvulta lähtien  
1600-luvun lopussa tilanne rauhoittui ja juutalaisille sallittiin rahanlainaamisen ja kaupan lisäksi myös käsityöammatteja kuten nahkojen parkitseminen ja saippuan tai käsineiden valmistaminen. Työtä verotettiin kuitenkin ankarasti. Třebíčin kaupunki jäi sekä kolmikymmenvuotisen sodan että turkkilaisten hyökkäyksen (1663) jalkoihin. Korttelit ovat palaneet historiansa aikana ainakin kuusi kertaa. Myös Jihlava-joki on tulvinut kortteleihin useita kertoja. Vuonna 1849 kortteleille myönnettiin itsenäisen kunnan status, ja ne saivat oman hallinnon ja pormestarin. Aluetta ryhdyttiin kutsumaan Zámostíksi (). Tšekkoslovakian aikana Zámostísta tuli osa Třebíčin kaupunkia.

 Korttelien asukkaat ja holokausti 
vasen|pienoiskuva|Gunter Temningin Berliinissä aloittama holokaustin historian näkyväksi tekeminen näkyy myös Třebíčin kadulla. Talojen edessä kadulla on kompastuskiviksi kutsuttuja laattoja, jotka kertovat kuka juuri tästä paikasta vietiin keskitysleirille.
Kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen kortteleissa asui 500 ihmistä. Vuoden 1753 kaupungin arkistojen mukaan kortteleissa asui 49 kauppiasta ja 101 käsityöläistä ja vuoden 1799 väestönlaskennassa 1 170 juutalaista. Kun yhteiskunta oli muuttunut suvaitsevammaksi 1800-luvun lopussa vauraammat juutalaiset alkoivat muuttaa gheton ulkopuolelle tai suurempiin kaupunkeihin. Heidän tilalleen muutti köyhempiä ihmisiä muualta kaupungista. Enimmillään vuonna 1890 kortteleissa asui 1 490 ihmistä eli noin neljäosa koko kaupungin väestöstä.

Kaikki jäljellä olleet noin  300 juutalaista vietiin toisen maailmansodan aikana keskitysleireihin. 18–19. toukokuuta 1942 281 korttelien juutalaista kuljetettiin Theresienstadtin keskitysleirille ja myöhemmin itään tuhoamisleireille. Heistä palasi sodan jälkeen kaupunkiin vain kymmenen ihmistä. Tällä hetkellä alueella ei asu tiettävästi juutalaisia.

 Korttelien alue 
pienoiskuva|350x350px|1. Kaupungintalo · 2. Etummainen synagoga ·  3. Koulu · 4. Takimmainen synagoga · 5. Sairaala · 6. Köyhäintalo · 7. Nahkatehdas ja parkitsimo 8. Kärrytie 9. Mikveh-kylpylä 10. Vanhan sillan aiempi sijainti|alt=
Turvallisuussyistä ja koska kortteleilla ei ollut tilaa laajentua ne rakennettiin suljetuksi, yhtenäiseksi ja hyvin tiiviisti asutuksi alueeksi. Gheton vanhin osa on sen lännessä etummaisen synagogan alueella, josta korttelit rakentuivat vähitellen kohti itää. Kortteleiden halki kulkee kaksi suurempaa pääkatua, joita kutsuttiin vuosisatojen ajan ylemmäksi ja alemmaksi juutalaiseksi kaduksi. Korttelien alueella on kaksi synagogaa, köyhäintalo, kunnantalo, koulu, vanha nahkatehdas ja sairaala. Alueeseen liittyy myös hieman kauempana sijaitseva juutalainen hautausmaa, joka on yksi Euroopan suurimmista. 

Gheton alueella on tällä hetkellä 121 asuinrakennusta. Talot ovat pieniä. Vuosisatojen kuluessa niihin tehtiin laajennuksia ja lisäyksiä ja niitä jaettiin asuntoihin useampien asukkaiden kesken. Ahtaassa ghetossa rakenteista tuli hankalia ja monimutkaisia. Joihinkin taloihin pääsee kulkemaan vain toisten talojen kautta. Talot rakennettiin ensin puusta, mutta useiden palojen jälkeen rakennusmateriaaliksi tuli kivi ja tiili. Tyypillisesti talon alakerrassa oli pieni kauppa tai työpaja ja yläkerrassa asuintilat. 

Kuvagalleria

Lähteet

Aiheesta muualla

 Korttelit UNESCOn sivuilla

Luokka:Třebíč
Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Tšekissä
Luokka:Juutalaisuuden historia