Bartholomeus van der Helst

Bartholomeus van der Helst (1613 Haarlem – 16. joulukuuta 1670 Amsterdam) oli Alankomaiden kultakauden aikana vaikuttanut taidemaalari. Van der Helst oli yksi aikansa johtavista muotokuvamaalareista, joka tunnetaan erityisesti jättimäisistä ryhmämuotokuvistaan. Hän maalasi kuitenkin myös joitakin arkista elämää kuvaavia laatukuvia ja uskonnollisia maalauksia.

Van der Helst oli omana aikanaan hyvin arvostettu. Hänen uransa sivuaa vahvasti Rembrandtia ja vertailu on ollut pitkään luonteva lähtökohta tulkinnoille. Van der Helstin ryhmämuotokuvia pidettiin kauan kultakauden jälkeenkin Rembrandtin töiden veroisina. Nykyaikainen tulkinta arvostaa kuitenkin Rembrandtin henkilökohtaisempaa ilmaisua enemmän kuin van der Helstin selkeää realismia.

Elämä ja ura
pienoiskuva|Hendrik-Jacobus Scholten: Oranjen prinsessa Mary Stuart Bartholomeus van der Helstin ateljeessa, 1850–1870, 46 × 59 cm, Rijksmuseum, Amsterdam. 1800-luvulla maalattu tilannekuva. Van der Helst oikealla.|alt=|vasen
Van der Helst oli haarlemilaisen majatalonpitäjän poika, joka opiskeli maalaamista Amsterdamissa todennäköisesti Nicolaes Pickenoyn (1588–1653/1656) opastuksella. Jo vuonna 1639 van der Helst sai merkittävän tilauksen, kun hänet palkattiin maalaamaan suuri kaartilaisten ryhmämuotokuva Kloveniersdoelenin musketöörien halliin. Myös Rembrandt von Rijniltä (1606–1669) tilattiin samaan tilaan ryhmämuotokuva, josta tuli Yövartio (1642).

Ryhmämuotokuva Kapteeni Roelof Bickerin ja luutnantti Jan Michielsz. Blaeuwin kaartinkomppania (1639–1643) oli menestys. Van der Helst syrjäytti Rembrandtin Amsterdamin yläluokan halutuimpana muotokuvamaalarina ja piti asemansa 1670-luvun alkuun saakka. Van der Helst sai tilauksia myös ulkomailta, mikä oli ajan hollantilaiselle maalarille hyvin harvinaista. Hän maalasi myös hallitsijaperheeseen kuuluneen Oranjen prinsessan Mary Henrietta Stuartin virallisen muotokuvan.

 Tyyli ja teokset 
Van der Helstin varhaisissa muotokuvissa näkyy Rembrandtin ja van der Helstin opettajan Pickenoyn vaikutus. 1640-luvun alussa Amsterdamin taidemarkkinoilla oli kuitenkin käynnissä muutos. Flaamilaisen Anthony van Dyckin (1599–1641) klassinen, värikäs, selkeä ja elegantti tyyli oli syrjäyttämässä Rembrandtin ja hänen seuraajiensa luonnosmaisemman ihmiskuvauksen, monokromaattisemman paletin ja chiaroscuro-valaistuksen. Uusi tyyli miellytti rikkaita ostajia. Van der Helst omaksui muutoksen nopeasti ja hänestä tuli Amsterdamin johtava muotokuva- ja ryhmämuotokuvamaalari. Van der Helst maalasi myös joitakin laatukuvia ja uskonnollisia kuvia, mutta niitäkin hallitsee usein henkilöiden kuvaus.

 Yksittäiset muotokuvat ja pari- ja perhemuotokuvat 

Van der Helst oli tilaustöitä maalaava muotokuvamestari. Häneltä tunnetaan yli sata muodollista muotokuvaa. Suuri osa yksittäismuotokuvista ovat asettelultaan ja väripaletiltaan hyvin samankaltaisia lähi- tai puolikuvia, esimerkkinä kuvapariksi maalatut Andries Bickerin (1586–1652) muotokuva ja hänen vaimonsa Catharina Gansneb Tengnagelin (1595–1652) muotokuva vuodelta 1642. 
pienoiskuva|Gerard Andriesz Bickerin muotokuva, 1640–1652, 94 × 70.5 cm, Rijksmuseum, Amsterdam.
Van der Helst maalasi myös ilmaisuvoimaisia, värikkäitä ja rentoja muotokuvia ja perhekuvia, esimerkkinä Pieter Lucaszn van de Vennen ja Anna de Carpentierin muotokuva (1652) ja Gerard Andriesz Bickerin muotokuva (1640–1652).
 Ryhmämuotokuvat 

Van der Helst tunnetaan jättimäisistä ryhmämuotokuvistaan. Hän oli Amsterdamin siviilikaartien suosiossa ja maalasi useita kaartilaisten ryhmämuotokuvia, joista tunnetuimmat ovat Kapteeni Roelof Bickerin ja luutnantti Jan Michielsz. Blaeuwin kaartinkomppania (1639–1643) ja Münsterin rauhan juhla 18. kesäkuuta 1648 Pyhän Yrjön kaartin päämajassa Amsterdamissa (1648). Van der Helst maalasi myös pienempiä ryhmämuotokuvia. Kloveniersdoelenin johtajat (1655) kuvaa siviilikaartin rakennuksista vastaavat johtajat rennossa illanvietossa. Lattialla on avattujen simpukoiden kuoria ja yhden kuvatun kädessä viinilasi.pienoiskuva|400x400px|alt=|Münsterin rauhan juhla 18. kesäkuuta 1648 Pyhän Yrjön kaartin  päämajassa Amsterdamissa, 1648, 232 × 547 cm, Rijksmuseum, Amsterdam.|vasen
Van der Helstin ryhmämuotokuville olivat tyypillisiä kuvattujen itsetietoiset ja itsevarmat asennot. Henkilöt oli maalattu selkeästi ja tunnistettavasti. Värit olivat kirkkaat ja maalausjälki varma ja rento. Varsinkin Münsterin rauhan juhlaa kuvaavaa maalausta pidettiin kauan yhtenä Alankomaiden kulta-ajan mestariteoksista. Jälkipolvet ovat verranneet työtä Rembrandtin Yövartioon, joka ennakoi paremmin tulevaa taidekäsitystä. Van der Helstin töitä on pidetty aikansa maksavia asiakkaita ja muotia kosiskelevina, eikä niiden arvostus ole säilynyt Rembrandtin tasolla nykyaikaisen taideyleisön silmissä. Van der Helstin maalaukset ovat silti 1600-luvun taiteen tärkeimpiä ryhmämuotokuvia. Vaikka yksi van der Helstin kaartiryhmäkuvista on esillä Amsterdamin Rijksmuseumin tärkeimpänä pidetyssä Yövartija-salissa, siitä löytyy vain vähän tietoja.

 Yhteisteokset 
Aikakaudelle tyypillisesti van der Helst maalasi useita teoksia yhteistyössä muiden taiteilijoiden kanssa. Usein erikoistunut mestari maalasi esimerkiksi muotokuvan taustan maiseman tai keskittyi kankaiden kuvaamiseen. Rembrandtin ja Tizianin tapaan myös van der Helst johti isoa ateljeeta kuin liikeyritystä. Avustajat maalasivat mestarin ohjauksessa ja erikoistuivat tiettyjen yksityiskohtien maalaamiseen. Hyvä esimerkki yhteistyöstä on laatukuva Paimentolaispoika, lampaat ja vuohet (n. 1647), johon van der Helst maalasi pojan ja Jan Baptist Weenix (1621–1659) maiseman ja eläimet. Ludolf Bakhuizen (1630–1708) maalasi usein maisemat van der Helstin myöhäiskauden muotokuvien taustalle.

 Teoksia 

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Vuonna 1613 syntyneet
Luokka:Vuonna 1670 kuolleet
Luokka:Alankomaalaiset taidemaalarit
Luokka:Muotokuvamaalarit