Svjatlana Tsih’anouskaja

Svjatlana Heorhijeuna Tsih’anouskaja, o.s. Piliptšuk (, ; s. 11. syyskuuta 1982 Mikaševitšy, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen poliitikko, joka lähti vuonna 2020 mukaan presidentinvaaleihin, kun hänen aktivistimiehensä Sjarhei Tsih’anouski pidätettiin.

 Tausta ja yksityiselämä 
Svjatlana Piliptšuk syntyi vuonna 1982 Mikaševitšyn kaupungissa ja opiskeli Mazyrin valtion pedagogisessa yliopistossa, missä hän myös tapasi tulevan miehensä Sjarhei Tsih’anouskin. He menivät naimisiin ja muuttivat Minskiin. Svjatlana jäi pian kotiäidiksi, ja hänen miehensä aloitti Youtube-aktivismin ja paljasti valtion korruptiota. Koulutukseltaan Tsih'anouskaja on englanninopettaja.

Yhdessä miehensä kanssa Tsih'anouskajalla on kaksi lasta. Koronapandemian saavuttua Valko-Venäjälle Tsih'anouskaja veti lapsensa pois koulusta, koska maan hallitus ei tehnyt juurikaan minkäänlaisia vastatoimia viruksen leviämisen ehkäisemiseksi. Lisäksi Tsih'anouskaja on kertonut, että Lukašenkan kannattajat ovat myös uhkailleet hänen lapsiaan.

 Poliittinen ura 
Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka alkoi keväällä 2020 jyrätä mahdollisia vastaehdokkaitansa syksyn 2020 vaaleja ennakoiden. Sjarhei Tsih’anouski oli yksi lukuisista pidätetyistä. Syyttäjien mukaan Tsih’anouskin kotona sohvan takaa löytyi melkein miljoonan dollarin arvosta Venäjä-kytköistä rahaa. Tsih’anouskaja on kiistänyt syytteet.

Svjatlana Tsih’anouskaja alkoi kesäkuussa 2020 kerätä nimiä syksyn vaaleja varten. Hän on kertonut lähteneensä politiikkaan henkilökohtaisista syistä. ”Aviomieheni on tutkintavankeudessa. Hän ei ole siellä yksin. Poliittisten vankien määrä kasvaa päivä päivältä.”

Tsih’anouskaja nousi varsin nopeasti Valko-Venäjän opposition suosituimmaksi hahmoksi, ja hän on kertonut tavoitteeksi poliittisten vankien vapauttamisen ja oikeudenmukaisten presidentinvaalien järjestämisen. Hänen taakseen on noussut varsin laaja kannattajakunta, sillä heinäkuun lopulla Minskissä oli liikkeellä peräti yli 60 000 opposition kannattajaa. Mielenosoituksen on arveltu olleen suurin yli 10 vuoteen. Tsih’anouskajan suosio on herättänyt myös Valko-Venäjän hallinnon, sillä häntä ja hänen lapsiaan on uhkailtu. Siksi Tsih’anouskajan lapset on siirretty salaiseen paikkaan jossain päin Eurooppaa.

Keskusvaalilautakunnan mukaan Tsih’anouskaja sai vaaleissa 9,9 prosenttia äänistä ja Lukašenka sai 80,2 prosenttia äänistä, voittaen vaalit. Tsih’anouskaja kertoi, ettei hyväksy hänen mukaansa vilpillisten vaalien lopputulosta ja että pitää itseään vaalivoittajana. Käytyään tekemässä valituksen vaalilautakunnassa Tsih’anouskaja poistui Valko-Venäjältä. Pian tämän jälkeen Liettuan ulkoministeri Linas Linkevičius kertoi Tsih’anouskajan olevan turvallisesti Liettuassa.

 Maanpaossa 
Tsih'anouskaja perusti 9. elokuuta 2022 organisaation nimeltä Yhdistynyt siirtymähallitus, johon hän alkoi nimetä myös muita edustajia. Kyseessä on käytännössä pakolaishallitus.

Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Tsih'anouskaja ilmoitti, että hänen pakolaishallituksensa on varautunut Lukašenkan hallituksen kaatumiseen. Hän on sittemmin sanonut, että Venäjä miehittää jo käytännössä Valko-Venäjää. 

Tsih'anouskaja vieraili Suomessa maaliskuussa 2021, jolloin hän tapasi Sauli Niinistön, Sanna Marinin ja Pekka Haaviston. Valko-Venäjä ilmoitti vaativansa Tsih'anouskajan luovuttamista.

Elokuussa 2023 Tsih'anouskajan johtama pakolaishallitus ilmoitti suunnittelevansa passien myöntämistä ulkomailla asuville valkovenäläisille. Lukašenka oli aiemmin kieltänyt Valko-Venäjän suurlähetystöjä myöntämästä passeja ulkomailla asuville Valko-Venäjän kansalaisille. Pakolaishallituksella on parisen kymmentä epävirallista "suurlähetystöä" ympäri maailmaa.

 Tunnustuksia 
Tsih'anouskajalle, ja muille valkovenäläisille demokratia-aktivisteille, myönnettiin vuoden 2020 Saharov-palkinto.

 Lähteet 

Luokka:Valkovenäläiset poliitikot
Luokka:Vuonna 1982 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Demokratia-aktivistit