Suomen Metsä- ja Uittotyöväen Liitto

Suomen Metsä- ja Uittotyöväen Liitto (SMUL) oli vuosina 1946–1960 toiminut ammattiliitto. SMUL kuului Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuosina 1946–1949. Liitto julkaisi lehteä Savotan Sana (1954–1956).

Liitossa enemmistön muodostivat kommunistien ja kansandemokraattien kannattajat.Bergholm 2005, s. 201. Jäsenistön vaihtuvuus oli erittäin suurta, koska metsä- ja uittoalat olivat kausitöitä. Kauden loppuminen merkitsi usein myös alan ja liiton vaihtoa.Bergholm 2005, s. 204.

Ammatillisen edunvalvonnan ohella liitto järjesti muun muassa tukkilaiskisoja.

Historia
Perustaminen ja alkuvuodet

SAK teki toukokuussa 1945 periaatepäätöksen, jonka mukaan Suomen Puutyöväen Liittoon järjestäytyneiden metsätyöläisten tuli muodostaa oma liittonsa.Bergholm 2005, s. 71. Mukaan uuteen liittoon tulivat myös aiemmin (yhdessä työnjohtajien kanssa) Metsätalousammattiliitossa toimineet työntekijät.Bergholm 2005, s.  120.

SMUL:n perustava kokous pidettiin puuliiton edustajakokouksen yhteydessä. Kokoukseen osallistuneet metsä- ja uittotyöläiset perustivat uuden liiton HTY:n talossa 25. huhtikuuta. Edustettuina oli 140 osastoa. SPL:n 273 osastosta 172 ilmoitti siirtyvänsä SMUL:ään. Liitto aloitti varsinaisen toimintansa 1. heinäkuuta. Samalla aloitti toimintansa liiton sairaus- ja hautausapukassa.

Syksyllä 1947 maalaisliittolaiset alkoivat perustaa Pohjois-Suomessa metsäajo- ja hakkuumiesten osastoja, jotka kilpailivat SMUL:n kanssa jäsenistä. Rovaniemellä joulukuussa perustettu Metsäajo- ja hakkuumiesten piiriliitto edusti ennen kaikkea talvisin omilla hevosillaan ajoja tehneitä paikallisia maanviljelijöitä. Piiriliitto väitti etelän hevosmiesten vieneen Pohjolan miehille kuuluneet työt ja se tavoitteli järjestelmää, jossa muualta tulleet pääsisivät töihin vasta paikallisten jälkeen.Bergholm 2005, s. 174–175.

 Kemin veritorstai ja erottaminen SAK:sta 

Kesällä 1949 käynnistyi lakkoaalto Pohjois-Suomen jokien erottelutyömailla. Kemissä selkkaus laajeni paikalliseksi yleislakoksi, mutta lakkolaiset eivät saaneet SAK:lta työtaistelulupaa. Työläiset hylkäsivät työnantajien esittämän (alussa esitetyt vaatimukset sisältäneen) tarjouksen ja jatkoivat lakkoa esittäen uusia vaatimuksia. Lakon pitkittyessä muodostui massiivinen tukkisuma, jonka purkamiseksi Sosiaaliministeriö uhkasi julistaa työt valtalain nojalla hätätöiksi. Sosialidemokraattienemmistöinen SAK:n työvaliokunta vaati 13. elokuuta SMUL:lta taistelun lopettamista.Bergholm 2005, s. 232–237, 242.

Uittotyöläisten jyrkkä linja oli seurausta SKP:n antamista ohjeista. Puolue valmisteli samanaikaisesti yleistä palkankorotus- ja hallituksenkaatamisliikettä, johon myös SMUL:n oli tarkoitus osallistua. SMUL ja kuusi muuta kommunistijohtoista liittoa aloittivat valtakunnalliset toimenpiteet 17.–18. elokuuta ja muodostivat Ammattiliittojen yhteisen lakkotoimikunnan. Fagerholmin hallitus julisti Kemin erottelutyömaan avoimeksi, jolloin lakkolaiset 18. elokuuta pyrkivät poistamaan rikkurit työstä, mikä johti konfliktiin poliisin kanssa. Yhteenotto sai nimen Kemin veritorstai, kun kaksi työläistä kuoli sen seurauksena. 63 työläistä sai myöhemmin tuomion kapinasta.Bergholm 2005, s. 242–244.

19. elokuuta SAK antoi viimeisen varoituksen SMUL:lle ja kolmelle muulle liitolle, jotka kuitenkin jatkoivat lakkojaan. SMUL erotettiin SAK:sta valtuuston ylimääräisessä kokouksessa 4.–6. syyskuuta yhdessä kuuden muun liiton kanssa äänin 69–42.Bergholm 2005, s. 245. Keskusliitto asetti syyskuussa toimikunnan selvittämään SMUL:n paluun edellytyksiä. Sosialidemokraattien mielestä edellytyksiä ei kuitenkaan ollut, vaikka liitto oli myöntynyt aiempiin ehtoihin. Liiton velat (SAK:lle) arvioitiin niin suuriksi, ettei se pystyisi niistä selviytymään. Paluuta eivät suositelleet myöskään työvaliokunnan lokakuussa perustetut tutkijajaostot. 18. joulukuuta pidetty SAK:n valtuuston kokous päätti äänin 57–37 antaa SMUL:n ja Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton alojen järjestysvastuun muille liitoille. Metsä- ja uittotyöläisiä kehotettiin jatkossa liittymään Suomen Maa- ja Sekatyöväen Liittoon. Työnantajat haastoivat SMUL:n työtuomioistuimeen, joka alkuvuonna 1950 päätti purkaa liiton työehtosopimukset tulkittuaan lakot sopimusten vastaisiksi. Lisäksi liitolle määrättiin sakkoja. Työnantajat eivät jatkossa suostuneet tekemään työehtosopimuksia SMUL:n kanssa.Bergholm 2005, s. 253–255.

1950-luku

Helmikuussa 1950 SMUL ja kuljetusliitto perustivat SKP:n aloitteesta SAK:n ulkopuolisten yhtenäisyyskomitean, joka sai Maailman ammattiyhdistysten liiton tuen.Bergholm 2005, s.  267, 329. Komitean puheenjohtajaksi valittiin SMUL:n K. Mäkinen ja sihteeriksi SKL:n Albert Oksanen. SMUL:stä toimikunnan jäseniksi tulivat lisäksi Kalle Pihlman ja Matti Peura. MAL yritti sovitella kiistaa, mutta sosialidemokraattien mukaan vasemmistojohtoinen maailmanliitto puuttui SAK:n sisäisiin asioihin sopimattomalla tavalla.Bergholm 2005, s. 252, 276, 329.

1950-luvulla SMUL:n osastot osallistuivat SAK:n ammatillisten paikallisjärjestöjen toimintaan vain, jos se oli tarpeen vasemmistoenemmistön turvaamiseksi.Bergholm 2005, s. 273.

SMUL:n toinen edustajakokous pidettiin 19.–20. helmikuuta 1955 Kajaanissa. Samassa yhteydessä järjestettiin ”metsätyöläisten ja pienviljelijäin maatakäsittävä neuvottelukokous”. Neuvottelukokous hyväksyi taloudellisen ja sosiaalisen ohjelman, joka laatijoiden mukaan vastasi kaikkien metsätyöläisten ja pientalonpoikain sekä koko maaseudun vähävaraisten etuja. Ohjelmassa vaadittiin muun muassa palkankorotuksia, metsäteollisuuden laajentamista ja sen jalostusasteen nostamista, puutavaraviennin lisäämistä, halpakorkoisia valtionlainoja asuntokurjuuden helpottamiseksi, maaseudun sähköistämistä ja infrastruktuurin kehittämistä, tulva-alueiden perkaus- ja pengerrystöitä, soiden kuivattamista viljelyksille, suuryhtiöiden ja keinottelijoiden maita pienviljelijöille, maatalouden koneellistamista, maaperän rikkauksien suurempaa hyötykäyttöä, parannuksia maaseutunuorison asemaan, verotuksen uudistamista pääomapainotteisempaan suuntaan ja verohelpotuksia, kahdeksan tunnin työpäivän voimaansaattamista metsä- ja uittoaloille, työttömyysvakuutuslain säätämistä, kämppälakien noudattamista sekä korvauksia työmatkoista, omien työkalujen käytöstä ja erillään perheestä asumisesta.

Neuvottelukokoukseen osallistui vierailijana muun muassa Neuvostoliiton metsätyöläisten ammattiliiton puheenjohtaja Ilja Novikov. SAK esitti vastalauseen jo ennen vierailua ja tapahtuneen jälkeen keskusliitto protestoi asiaa Neuvostoliiton ammattiliittojen keskusneuvostolle (VZSPS).Bergholm 2005, s. 434.

Helmikuussa 1956 SMUL antoi varauksettoman tukensa SAK:n julistamalle yleislakolle ja kehotti kaikkia metsätyöläisiä yhtymään siihen.

Vuoden 1955 liittokokouksessa liittotoimikunta valittiin kainuulaisten keskuudesta ja kokous esitti toivomuksen liittotoimiston siirtämisestä Helsingistä Kajaaniin. Osanottajien mielestä keskuksen tuli olla lähempänä varsinaisia metsätyöläisalueita. Liittovaltuusto päätti asiasta kesällä 1956 ja muutto osoitteeseen Linnankatu 2 toteutui lokakuun 1956 alussa.

Syksyllä 1959 SMUL ja Suomen Maaseututyöväen Liitto pääsivät sopimukseen yhdistymisestä, jossa SMUL lakkautti toimintansa ja maaliittoon palkattiin kaksi liiton entistä toimitsijaa. Metsä- ja uittotyöväen eheytymistä edisti molempien liittojen kehno taloudellinen tilanne sekä asiaan myönteisesti suhtautuneen Niilo Hämäläisen tulo maaliiton puheenjohtajaksi.Bergholm 2007, s. 105.

Puheenjohtajat
Kalle Pihlman 1946–19xx
Eeri Vänskä 195x

 Sihteerit 
Emil Auer 1946–19xx
K. Mäkinen 195x

 Osastot 
Liittoon kuului vuonna 1948 yli 600 osastoa, joista suurimmat olivat Kymi (os. 1), Himanka (os. 9) ja Vaajakoski (os. 63).Tilitystaulukko SMUL:n osastojen lähettämistä III nelj. tilityksistä ja liiton suorittamista avustuksista, jotka ovat tulleet liittoon ajalla 1.10-31.12.-48 (SMUL 15.1.1949)

 1 Kymi
 2 Uimaharju
 3 Sippola
 4 Pihtipudas
 5 Kelontekemä
 6 Kittilän kirkonkylä
 7 Kaukonen
 8 Kallonkylä
 9 Himanka
 10 Reisjärvi
 11 Pudas
 12 Ruokojärvi
 13 Lohiniva
 14 Sieppijärvi
 15 Honkola
 16 Kursu
 17 Meltaus
 18 Tervola
 19 Kurtakko
 20 Kihlanki
 21 Salmivaara
 22 Joutsijärvi
 23 Hietajärvi
 24 Suolijärvi
 25 Runkaus
 26 Turtola
 27 Pello
 28 Ylimaa
 29 Näljänkä
 30 Lankojärvi
 31 Pyhtää
 32 Möhkö
 33 Märäjälahti
 34 Kainuu
 35 Posion Kynsiperä
 36 Lieviskä
 37 Kymönkoski
 38 Näätsaari
 39 Kaltimo
 40 Ilmo-Niinilahti
 41 Konneveden kirkonkylän työhuonekunta
 42 Konnevesi
 43 Liperin saaristo
 44 Ukkola
 45 Valtimo
 46 Kerälänkylä
 48 Ii
 49 Joensuu ja ympäristö
 50 Kuusankoski
 51 Kivalo
 52 Vuonislahti
 53 Luhalahti
 54 Nurmes
 55 Sonkajärvi
 56 Soinlahti
 57 Haapajärvi
 58 Rautavaara
 59 Oulu
 60 Taimonniemi
 61 Ruolahti
 62 Pihlajavesi
 63 Vaajakoski
 64 Runni
 65 Jakkukylä
 66 Puukari
 67 Nerkoo
 68 Aavasaksa
 69 Haukipudas
 70 Tyrvää
 71 Juojärvi
 72 Lieksa
 73 Vuorilahti
 74 Keitele
 75 Tossavanlahti
 76 Äänekoski
 77 Koivujärvi
 78 Pielavesi
 79 Simo
 80 Leivonmäki
 81 Sulkava Mäntynen
 83 Säviä
 84 Pyhäjoki
 85 Viekki
 86 Martonvaara
 87 Säräisniemi
 88 Kiesimä
 89 Höljäkkä
 90 Jaakonvaara
 91 Palomäki
 92 Laamala
 93 Ristijärven kirkonkylä
 94 Saaresmäki
 95 Vuottolahti
 96 Uvankylä
 97 Vuolijoki
 98 Saija
 99 Keihärinkylän Muurue
 100 Ylikiiminki
 101 Hattuvaara
 102 Mainua
 103 Murtomäki
 104 Vuoreslahti
 105 Ristijärven Kaskenkylä
 107 Ilomantsi
 108 Löytänä
 109 Korpilahden Muurajärvi
 110 Talluskylä
 111 Lahnaskylä
 112 Rasinmäki
 113 Lipinlahti
 114 Horsma-aho
 115 Saarivaara
 116 Kivijärvi
 117 Koivu
 118 Posion Maaselkä
 119 Taipaleenkylä
 120 Koirakoski
 121 Sotkamo
 122 Parkua
 123 Ristijärven Jokikylä
 124 Saviaho
 125 Jaatila
 126 Längelmäki
 127 Muonio
 128 Katerma
 129 Ruunaa
 130 Orajärvi
 131 Matovaara
 132 Mieslahti
 133 Etelä-Sotkamo
 134 Sipistö
 135 Soidinvaara
 136 Juankoski
 137 Ontojoki
 138 Koriseva
 139 Misinseutu
 140 Ruhtinaansalmi
 141 Itä-Karttula
 142 Ähtäri
 143 Ylikylä
 144 Sammakkovaara
 145 Kiehimä
 146 Puumala
 147 Öllölä
 148 Kostamo
 149 Juoksenki
 150 Ranuan kirkonkylä
 151 Tuhkakylä
 152 Vuostimo
 153 Ranuan Kelankylä
 154 Kuhmon kirkonkylä
 155 Kirvesvaara
 156 Kairala
 158 Pielisjärven Kontiovaara
 159 Auhonkylä
 160 Ivalo
 161 Kaavi
 162 Kurun Riuttanen
 163 Kivilahti
 164 Kinahmo
 165 Simon Ylijokikylä
 166 Pesiönkylä
 167 Kortteinen
 168 Kovero
 169 Koli
 170 Piso
 171 Arpela
 172 Myllykangas
 173 Maarianvaara
 174 Viitaniemi
 175 Kuivajoki
 176 Jormua
 177 Jormoskylä
 178 Kuivasalmi
 179 Riistavesi
 180 Tapio-Oinas
 182 Pudasjärvi
 183 Olhava
 185 Harsumäki
 186 Juuka
 187 Pielisjärven Nurmijärvi
 188 Niinivesi
 189 Risteli
 191 Korkeakoski
 193 Kuivaniemen Ylipää
 194 Loue
 195 Pitkämäki
 196 Korpijärvi
 197 Sylväjä
 198 Puokio
 199 Ohravaara
 200 Puolangan Kotila
 201 Säyneinen
 202 Riistavesi
 203 Lehtovaara
 204 Sodankylä
 205 Pohjoislahti
 206 Paisua
 207 Väyrylä
 208 Tervo
 209 Särkijärvi
 210 Vikajärvi
 211 Puolangan Somero
 212 Vaala
 213 Sievi
 214 Jyrkkä
 215 Saunakylä
 216 Vorna
 217 Vanttausjärvi
 220 Koskenniemi
 221 Hukkajärvi
 222 Rautalammin Saikari
 223 Kotala
 224 Länsi-Säviä
 225 Kives
 226 Paltamon Melalahti
 227 Variskylä
 228 Metsolahti
 229 Unari
 230 Savukoski
 231 Nampa
 232 Kutsu ja ympäristö
 233 Kittilän Kuusajoki
 234 Simon Alajokikylä
 235 Perttaus
 236 Pekkala
 237 Keskijärvi
 238 Patokoski
 239 Liperin Leppälahti
 240 Laivaniemi
 241 Roi Taipaleenkylä
 242 Pohjois-Parkano
 243 Rytky
 244 Utajärvi
 245 Jaalanka
 246 Vesanto
 247 Kuuslahti
 249 Ruutana
 250 Revonkylä
 251 Kestilä
 252 Kianta
 254 Lentiira
 255 Komu-Kuusenmäki
 256 Vaalajärvi
 257 Kierinki
 258 Jokikylä
 259 Hiidenkylä
 260 Etelä-Juva
 261 Mäntyharju
 263 Törmänmäki
 264 Rahula
 265 Heinälampi
 266 Vimpeli
 267 Alavieska
 268 Asikkala
 269 Jeesiö
 270 Kaivanto
 271 Kemijärven Räisälä
 272 Multia
 273 Petäjäkoski
 274 Raanujärvi
 275 Siltavaara
 276 Särkilahti
 277 Tohmo
 278 Kiiminki
 279 Pudasjärven Siurua
 280 Lampaanjärvi
 281 Puhos
 282 Hoilola
 283 Kiihtelys-Heinävaara
 284 Venejärvi
 285 Hyrynsalmi
 286 Vaattojärvi
 287 Itä-Suonenjoki
 288 Kemi
 289 Kuivaniemi
 290 Konginkangas
 291 Väärinmaja
 292 Hyrynsalmen Paljakkala
 293 Kontiolahti
 294 Varpanen
 295 Ruorasmäki ja ympäristö
 296 Kalkkinen
 297 Tuupovaara
 298 Savonranta
 299 Hännilänkylä
 300 Sahrajärvi
 301 Suolahden Mäkikylä
 302 Savikylän Kuokkastenkylä
 303 Myllykoski
 304 Lannevesi
 305 Pyhäntä
 306 Pörsänmäki
 307 Kannonkoski
 308 Käräjämäenseutu
 309 Pyhähäkki
 310 Vahvanniemi
 311 Vieksinjoki
 312 Parkano
 313 Lohikoski
 315 Laukkala
 316 Ilomantsin Korentovaara
 318 Kuhmon Kalliojoki
 319 Savonkylä
 320 Herajärvi
 321 Pihtiputaan Sydänmaa
 322 Alavuokki
 323 Ristisaari
 324 Piittisjärvi
 325 Aurejärvi
 326 Jumalinen
 327 Soini
 328 Moisiovaara
 329 Lohja
 330 Eskola
 331 Keiteleen Kummunkylä
 332 Asunta
 333 Sarakylä
 334 Kokemäen seutu
 335 Ylivieksi
 336 Posion Lehtikylä
 337 Taivalkoski
 338 Juorkuna
 339 Retunen
 340 Helosenranta
 341 Reisjärven Kalajokikylä
 342 Muurola
 343 Isokylä
 344 Köngäs
 346 Lapiovaara
 347 Länsi-Kuopio
 348 Ähtärin Kivijärvenkylä
 349 Simpeleen seutu
 350 Kauliranta
 351 Kukkolan Aapajoki
 352 Lohijärvi
 353 Tyrjä
 354 Pirttimäki
 355 Hukkala
 356 Hirvas
 357 Voikoski
 358 Ojalanpää
 359 Enonkoski
 361 Ranuan Simojoki
 362 Käyrämö
 363 Pylkönmäen Paajalankylä
 364 Luusua
 365 Ruvaslahti
 366 Humuvaara
 367 Pelkosenniemi
 368 Ahvensalmi
 369 Teyrivaara
 370 Ruukki
 371 Jurmunseutu
 372 Koivumäki
 373 Kangas
 374 Suonenjoki
 375 Sykäräinen
 376 Muuraiskylä
 377 Karpinvaara
 379 Kauppilanmäki
 380 Auttiköngäs
 381 Oskolan Huhtilampi
 382 Kannuskoski
 383 Vuokko
 384 Evijärvi
 385 Rahkee
 386 Romppala
 387 Ilomantsin Hattuvaara
 388 Paakki
 389 Perä-Posion Jumisko
 390 Jokikylän Ylipää
 391 Halsua
 392 Kuusaa
 393 Kummunkylä
 394 Koskenpää
 395 Pudasjärvi
 396 Kuokanvaaran Teerilampi
 397 Rautavaara
 398 Märkäjärvi
 399 Palonurmi
 400 Rasinkylä
 401 Oijärvi
 402 Taapajärvi
 403 Ruuhijärvi
 404 Kalliokylä
 405 Luolasuo
 406 Ylivieska
 407 Raatikka
 408 Perhon Jänkä
 409 Ahlainen
 410 Kytömäki
 411 Rimmi
 412 Aatsinki
 413 Puolangan Suolijärvi
 414 Savonrannan Lapinlahti
 416 Maunujärvi
 417 Marraskoski
 418 Sivakkavaara
 419 Vihtamo
 420 Marrasjärvi
 421 Kovesjoen seutu
 422 Sievin Kiiskilänkylä
 423 Alakitka
 424 Juva
 425 Korpinen
 426 Hankamäki
 427 Kiuruveden Lapinsalo
 428 Halsuan Lestij. Kanalkylä
 429 Yli-Iin Tannilankylä
 430 Varpaismaa
 431 Kitsinkylä
 432 Lestijärvi
 433 Kelujärvi
 434 Mahlu
 435 Vähäjoki
 436 Piispajärvi
 437 Taivalkosken Särkiluoma
 438 Torvinen
 439 Tuusniemen Pajumäki
 440 Enon Tuprova
 442 Hyry
 443 Nuottijärvi
 444 Kuontijärvi
 445 Rantsila
 446 Nuotioranta
 447 Kiuruveden Tihilä
 448 Syyspohja
 449 Vepsänkylä
 450 Kaitaansalmi
 451 Kylänlahden Vaaralahti
 452 Määttölänvaara
 453 Pitkäkoski
 454 Kousu
 455 Leppälahti
 456 Selkoskylä
 457 Kihniö
 458 Taivalkosken Irni
 459 Yli-Olhava
 460 Rahola
 461 Marttisenjärvi
 462 Elämäjärvi
 463 Matkaniva
 464 Ylinäljänkä
 465 Majoivaara
 466 Alvajärvi
 467 Pohjois-Heinävesi
 468 Kiuruveden Mäkikylän Luupujoki
 469 Kuhnusta
 470 Kiuruveden Näläntö
 471 Ruokolahti
 472 Pielisjärven Savijärvi
 473 Kauppilanmäen Nieminen
 474 Siikakoski
 475 Laukuskylä
 476 Murtojärvi
 477 Pohjanvaara
 478 Pikkarala
 480 Kiuruveden Ohemäki
 481 Songan Lehtojärvi
 482 Kiimingin Alakylä
 483 Kuusamon Kemilänkylä
 484 Kolmihaara
 485 Saviselkä
 486 Sotkamon Hietajärvi
 487 Kaarlela
 488 Keyritty
 489 Syväjärvi
 490 Maaninkavaara
 491 Kompero
 492 Oulaisten Petäjäkoski
 493 Kinnasniemi
 494 Simoniemi
 495 Kymönranta
 496 Alaluosta
 497 Sauvakoski
 498 Vaivio
 499 Rutola
 500 Petäiskylä
 501 Vieremä
 502 Reisjärven Levonperä
 503 Luhtapohja
 504 Koppelo
 505 Livo
 506 Harmaalanranta
 507 Vaikko
 508 Lievisenmäki
 509 Maajainen
 510 Perä-Posio
 511 Pernu
 512 Luupujoen Taivallahti
 513 Hammaslahti
 514 Julkuvaara
 515 Rumo
 516 Leini
 517 Kuusamon kirkonkylä
 518 Kuusamon Kuolion Purnuvaara
 519 Juurikka
 520 Rautavaaran Rasinmäki
 521 Kaustajärvi
 522 Pärjänsuo
 523 Aittokylä
 524 Näätälä
 525 Moinsalmi
 526 Kuusivaara
 527 Roi Heinuvaara
 528 Aska
 530 Kuohatti
 531 Rauantaipale
 532 Liedakkala
 534 Kalliovaara
 535 Halivaara
 536 Naamanka
 537 Tirva
 538 Joukokylä
 539 Pohjois-Vuokko
 540 Ylikiimingin Joloskylä
 541 Muittari
 542 Kuusamonkylä
 543 Lylykylä
 544 Sirkka
 545 Keuruu
 546 Hakokylä
 548 Sonkajaranta
 550 Helsinki ja ympäristö
 551 Koiravaara
 553 Siikajärvi
 554 Lukkarila
 555 Iiranta
 556 Kangaspää
 557 Kolkku
 558 Petäys
 559 Turkinkylä
 560 Paaslahti
 561 Karhunpää
 562 Oterma
 563 Jonkeri
 564 Mäntylä
 565 Raattee
 566 Savukosken Värriö
 568 Veteli
 569 Vihtari
 570 Paltamon Uura
 571 Rastinkylä
 572 Rautavaaran Rannankylä
 573 Uusikaarlepyy
 574 Sattanen
 575 Toholammen Keskikylä
 576 Huhtilampi
 577 Purujärvi
 578 Mämmenkylä
 579 Konneveden Pyhälahti
 580 Kopravaara
 581 Lempäälä
 582 Kyyjärven Möksyn Vehkap.
 583 Luusa
 584 Lajulahti
 585 Honkataipale
 586 Vuohtomäki
 587 Oksava
 588 Kärsämäki
 589 Polvela ja ympäristö
 590 Ala-Varpanen
 592 Koivisto
 594 Vänninmäki
 597 Sukeva
 598 Mourujärvi
 599 Vika
 600 Vaiskojärvi
 601 Porokari
 602 Hassi ja Arvaja
 603 Kortesjärvi
 604 Pielisjärven Uusikylä
 605 Rääkkylä
 606 Koskenkylän Paakkola
 607 Kylänlahti
 609 Kotikylä
 610 Kiihtelysvaara
 611 Porraskoski
 612 Lastukoski
 613 Siikakämä
 614 Karankamäki
 615 Pudasjärvi
 616 Palosenjärvi
 617 Meltosjärvi
 618 Orakylä
 619 Lehtola
 620 Hietakylä
 621 Haapamäki
 622 Lohva
 623 Nissilä
 624 Martti
 625 Härkäjärven Aapajärvi
 626 Oikarainen
 627 Ylimuonio
 628 Alakylä
 629 Suvanto
 630 Haapaniemi
 631 Sarvikumpu
 632 Kuorevesi
 633 Oinasjärvi
 634 Kuhmon Härmäkylä

Kirjallisuus



Lähteet

Luokka:Lakkautetut suomalaiset ammattiliitot
Luokka:Suomalaiset ammattiliitot
Luokka:Suomalaiset metsätalousjärjestöt