Kaarle Ludvig (Itävallan arkkiherttua)

Kaarle Ludvig (); (30. heinäkuuta 1833 Wien – 19. toukokuuta 1896 Wien) oli Itävallan arkkiherttua ja keisari Frans Joosefin nuorempi veli, josta Habsburgin suvun nykyinen päähaara polveutuu.

 Suku 

Kaarle Ludvig oli arkkiherttua Frans Kaarlen (Franz Karl) ja Baijerin prinsessa Sophien kolmas poika. Hänen isoveljiään olivat Itävallan keisari Frans Joosef ja Meksikon keisari Maksimilian.
 Kuvernööri ja kruununperijä 
Kaarle Ludvig oli kiihkokatolilainen ja poliittisilta mielipiteiltään äärivanhoillinen. Hän oli vuosina 1855–1861 Tirolin ja Vorarlbergin kuvernöörinä, mutta erosi tehtävästä, kun keisarikunta siirtyi itsevaltiudesta perustuslailliseen hallintoon. Lisäksi perustuslailliseen hallintoon siirtyminen teki maan sisäministeristä Kaarle Ludvigin esimiehen, mitä arkkiherttua piti epäsopivana keisarillisen perheen jäsenelle. Politiikan sijaan Kaarle Ludvig olikin enemmän kiinnostunut hyväntekeväisyyden ja taiteiden tukemisesta.

Kun Frans Joosefin ainoa poika Rudolf teki itsemurhan vuonna 1889, siirtyi kruununperimysoikeus Kaarle Ludvigille ja hänen jälkeläisilleen. 

 Avioliitot ja lapset 
Kaarle Ludvig oli naimisissa kolmesti. 

Hänen ensimmäinen puolisonsa vuonna 1856 oli serkku, Saksin prinsessa Margareta (1840–1858) kanssa, joka kuoli vain 18-vuotiaana lavantautiin ehtimättä saada lapsia. 

Toinen puoliso vuonna 1862 oli Molempain Sisiliain prinsessa Maria Annunziata (1843–1871), kuoli 28-vuotiaana keuhkotuberkuloosiin. Heille syntyi kolme poikaa ja yksi tytär.

Kolmas puoliso vuonna 1873 oli Portugalin prinsessa, infanta Maria Teresa (1855–1944), heillä oli kaksi tytärtä. 

 Perintö 
Hän kuoli vuonna 1896 myrkytykseen, jonka hän oli saanut juotuaan puhdistamatonta vettä Jordanjoesta ollessaan pyhiinvaelluksella Pyhällä maalla.

Kaarle Ludvigin poikia toisesta avioliitosta olivat kruununperijäksi isänsä jälkeen tullut arkkiherttua Frans Ferdinand, tulevan keisarin Kaarle I:n isä arkkiherttua Otto sekä arkkiherttua Ferdinand Kaarle. Kaarle Ludvigin tyttäristä Margarethe Sophie nai Württembergin herttua Albrechtin ja Elisabeth Amalie päätyi Liechtensteinin ruhtinattareksi. 

Hän oli arkkiherttua Franz Ferdinandin isä, jonka salamurha vuonna 1914 laukaisi ensimmäisen maailmansodan. Hän oli poikansa arkkiherttua Otto Franzin kautta myös Itävallan viimeisen keisarin, Kaarle I:n isoisä ja tyttärensä arkkiherttuatar Elisabeth Amalien kautta Liechtensteinin kuningassuvun esi-isä.

 Kunnianosoituksia 

 Itävaltaunkarilaiset 

 55x55px Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (1852)
 55x55px Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (1859)
 55x55px Sotilasansiomitali punanauhalla

 Ulkomaalaiset 

 55x55px Uskollisuuden ritarikunnan ritari (Baden, 1873)
 55x55px Pyhän Hubertuksen ritarikunnan ritari (Baijeri)
 55x55px Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1853)
 55x55px Etelän Ristin ritarikunnan suurristi (Brasilia)
 55x55px Henrik Leijonan ritarikunnan suurristi (Braunschweig)
 55x55px Elefanttiritarikunnan ritari (Tanska, 1890)
 55x55px Saksilais-ernstiläisen suvun ritarikunnan suurristi (Saksin herttuakunnat, 1857)
 55x55px Kunnialegioonan suurristi (Ranska)
 55x55px Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka)
 55x55px Ludvigin ritarikunnan suurristi (Hesse, 1851)
 55x55px Pyhimmän ilmoituksen ylimmän ritarikunnan ritari (Italia, 1873)
 55x55px Pyhän Joosefin ritarikunnan suurristi (Toscana)
 55x55px Pyhän Ferdinandin ja ansion ritarikunnan suurristi (Bourbon-Sisilia)
 55x55px Paavi Pius IX:n ritarikunnan suurristi (Pyhä istuin)
 55x55px Maltan ritarikunnan kunnian ja omistautumisen ritari (Maltan ritarikunta)
 55x55px Meksikon kotkan keisarillinen ritarikunnan suurristi (Meksiko)
 55x55px Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunnan ritari (Nassau) 
 55x55px Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat)
 55x55px Osmanin ritarikunnan 1. luokka timantein (Osmanivaltakunta)
 55x55px Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunnan suurristi (Portugali)
 55x55px Mustan kotkan ritarikunta ketjulla (Preussi, 1861)
 55x55px Punaisen kotkan ritarikunnan 1. luokka (Preussi)
 55x55px Hohenzollernin suvun ritarikunnan suurkomentaja (Preussi, 1877)
 55x55px Romanian tähden ritarikunnan suurristi (Romania)
 55x55px Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Valkoisen kotkan ritarikunnan ritari (Venäjä)
 55x55px Pyhän Annan ritarikunnan 1. luokka (Venäjä)
 55x55px Valkoisen haukan ritarikunnan ritari (Saksi-Weimar-Eisenach, 1885)
 55x55px Takovon ristin ritarikunnan 1. luokka (Serbia)
 55x55px Thaimaan kruunuritarikunnan suurristi timantein (Thaimaa)
 55x55px Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (Espanja, 1888)
 55x55px Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi-Norja, 1870)
 55x55px Württembergin kruunun ritarikunnan suurristi (Württemberg, 1867)

Lähde:

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Itävallan arkkiherttuat
Luokka:Habsburgin hallitsijasuku
Luokka:Kruununperijät
Luokka:Vuonna 1833 syntyneet
Luokka:Vuonna 1896 kuolleet