Vainukoirat

{{Näytelmä
| nimi                     = Vainukoirat
| nimi-alkuperäinen        = 
| kuva                     = -
| kuvateksti               =
| kirjoittaja              = Sofokles
| kirjoitusajankohta       =
| alkuperäiskieli          = muinaiskreikka (klassinen)
| tyylilaji                = satyyrinäytelmä
| aihe                     =
| tapahtumapaikka ja -aika =
| kantaesitys              =
| kantaesityspaikka        = Dionysoksen teatteri, Ateena
| sarja                    =
| henkilöt                 = Hermes, lapsijumalaApollon, jumalaKyllene, nymfi
| kuoro                    = satyyrejä
}}
Vainukoirat (, ) on Sofokleen kirjoittama antiikin kreikkalainen satyyrinäytelmä, jossa satyyrit etsivät Apollonin karjan varastanutta Hermestä. Se on säilynyt nykyaikaan vain osittain, mutta se on kuitenkin toiseksi parhaiten säilynyt satyyrinäytelmä Euripideen Kykloopin jälkeen.

Näytelmän juoni perustui suoraan Homeeriseen hymniin Hermeelle. Näytelmä alkaa sillä, että Apollon huomaa karjansa tulleen varastetuksi. Syyllinen varkauteen on vastasyntynyt Hermes. Apollon lähettää satyyrien muodostaman kuoron (khoros) hankkimaan eläimet takaisin, luvaten näillä sekä vapauden että kultaa, jos he onnistuvat tehtävässään. Satyyrit seuraavat eläinten jalanjälkiä. Kun he lähestyvät luolaa, jossa Hermes-lapsi piileskelee, he kuulevat hänen soittavan lyyraa, jonka oli juuri keksinyt.Sofokles: Vainukoirat 1–400.

Satyyrit säikähtävät outoä ääntä ja alkavat keskustella siitä, mitä tehdä. Kyseisen vuoren nymfi, Kyllene, selittää satyyreille uuden soittimen luonteen. Satyyrit näkevät luolan ulkopuolella eläinsuojia, ja ovat vakuuttuneita, että ovat löytäneet varkaan. Näytelmän säilynyt osa päättyy siihen, kun Apollon palaa. Näin kiistan ratkaisu jää epäselväksi.

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Sophocles: Ichneutae. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti.

 Aiheesta muualla 

 Sophocles: Ichneutae. Perseus.  

Luokka:Satyyrinäytelmät
Luokka:Sofokleen näytelmät