Želtša

pienoiskuva|Lugan ylänkö sijaitsee Pihkovan alueen kartan pohjoisosassa (keltainen alue).
Želtša () on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella Outovan- ja Strugi-Krasnyjen piirissä virtaava joki, joka laskee Peipsijärveen.

 Joen kulku 
Želtša on 107 kilometriä pitkä ja se laskee Peipsijärven itärantaan aivan järvenosan kaakkoisosaan Remdan niemimaan pohjoisrantaan. Joen lähteet sijaitsevat Lugan ylängöllä Strugi-Krasnyjen puolella Tvorožkovon () kylässä ja sen järvien luoteispuolella. Se virtaa ensin 16 kilometriä luoteeseen päin ja kääntyy Juhnovossa () länteen. Matkalla siihen yhtyy Ostroovjanka () joen itäpuolelta. Joki ylittää piirirajan siirtyen siten Outovan piiriin. Jo viiden kilometrin päässä joki kääntyy Vološovossa () lounaaseen ja samalla siihen yhtyy pohjoisesta lyhyt Olhovets () ja heti perään siihen yhtyy etelästä valuma-alueen toiseksi suurin sivujoki Jeglina, joka kasvattaa Želtšan uomaa leveyttä selvästi. Joki mutkittelee länteen päin ja kahdeksan kilometrin päässä siihen yhtyy useita sivujokia. Etelästä päin tulee suurin sivujoki Nižnjaja Belka ja pohjoisesta sekä Tšetševinka () että Bolosjanka (). Želtša on jo alkanut meanderoida kapeassa jokilaaksossaan, mutta sivujokien vedenlisäyksen jälkeen meanderointi on jatkossa voimakkaampaa. Joki suurenee taas samalla, kun siihen yhtyy muutaman kilometrin matkalla useita sivujokia: Doštšenka (), Krapivenka () ja Perenka (). Jammin () taajamassa on tehty vesistöjärjestelyitä ja joki on tänne Peipsijärveltä asti purjehduskelpoinen, sillä Peipsijärven vedenpinnankorkeus ylettyy tänne asti . Jammissa Želtšaan yhtyy lisää jokia. Niistä merkittävimmät ovat Dubenka () ja Osnitsa (). Uoma laajenee nyt ja se muodostaa kolmen järven ketjun. Ensimmäinen järvi Užinskoje laskee salmen tapaista uomaa myöten seuraavaan järveen Dolgoje. Myös tämä yhtyy seuraavaan järveen Velinoon salmea myöten. Želtša jatkaa varsin leveänä ensin viisi kilometriä etelälounaaseen, mutta se alkaa hiljalleen kääntyä kohti länsilounasta ennen kuin se laskee Peipsijärveen Želtšanlahdella (). Joen tulvatasanko on kosteikkoa ja seutu on muutenkin alavaa ja soistunutta. Erityisesti Nizovitsyn () kylän jälkeen on jokimaisema rehevää. Erityisesti lyhyt sivujoki Remda (), joka on leveämpi kuin Želtša itse, laajenee yläpäästään pyöreäksi Vladytšnojen järveksi. Sekä Remdan että Vladytšnojen ympäristö on suomaata.

 Luontoarvoja 
Remdan suojelualue () seuraa joenuomaa suistosta Gorelka () ojalle asti ja rajaa alueen itä-länsi-suuntaisesti. Suojelualue kattaa koko Remdan niemimaan ja se rajautuu etelässä Tšornajajokeen.

 Valuma-alue, sivujoet ja järvet 
 Yleistä 
Želtša sijaitsee Narvanjoen vesistöalueen Peipsijärven alueella. Se laskee Peipsijärveen, mistä sen laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Želtšan valuma-alue sijaitsee Pihkovan alueella. Pääosa siitä kuuluu Outovan piiriin, mutta osa latva-alueista ylettyvät Strugi-Krasnyjen piirin alueelle asti. Želtšan valuma-alueen pinta-ala on 1 220 neliökilometriä.

Sen valuma-alue rajautuu etelässä Tšornajan valuma-alueeseen, pohjoisessa pieniin Kunan, Gdovkan ja Tšorman valuma-alueisiin, koillisessa Pljussan ja sen sivujokien Tšornajan ja Ljutan valuma-alueisiin sekä kaakossa vielä Velikajan sivujoen Pihkovanjoen valuma-alueeseen.

 Sivujokia 
Želtšan suurimpia tai merkittävimpiä sivujokia ja -ojia on esitelty alla taulukossa.

 yhtyy Želtšaan (km suusta) nimi nimi() pituus(km) valuma-alue(km²) lähde   3  Remda  Ремда   6 1  Kuritsa  Курица     2  Vetka  Ветка     2  Gorelka  Горелка     2  Petrovka  Петровка     2  35  Dubenka  Дубенка   22 1  38  Osnitsa  Осница   10 1  42  Perenka  Перенка   10 1  52  Krapivenka  Крапивенка   21 1  Doštšenka  Дощенка     2  Tšetševinka  Чечевинка     2  Volosjanka  Волосянка     2  61  Nižnjaja Belka  Нижняя Белка   41 1991  Žukov  Жуков     2  76  Jeglina  Еглина   38 1831  Olhovets  Ольховец     2  Ostroovjanka  Остроовянка     2
Lähteet: 1 = , 2 = 

 Järviä 
Želtšan valuma-alueella sijaitsee arviolta toista sataa järveä. Järvistä Užinskoje, Dolgoje ja Velino sijaitsevat joenuomassa. Uoman lähellä on vielä muitakin järviä, kuten esimerkiksi vierekkäiset Boborovo (), Dolgojen (, pieni) ja Gorodištše (), näiden pohjoispuolella Beloje ja Tolbino () sekä kolmen läpivirtausjärven pohjois- ja eteläpuolella järvet Plotkino, Tobolki (), Ploskoje () ja Zasušenje (). Jammin ympäristössä on pieniä järviä, kuten Ženskoje (), Dorožka ja Pušno.

Muut Želtšan valuma-alueen järvet sijaitsevat sivujokien alueilla. Latvavesistössä on Ostroovjankan pääjärvenä Boldyrevskoje (), Jeglinajoella pieni Podolskoje, Nižnjaja Belkalla suuri Zabelskoje ja sen pohjoispuolella pieni Dudno (), Bolosjankalla on pääjärvenä Nadozerje, Osnitšalla samoin Vjažištše sekä ylempänä sijaitseva Bolšoje Brannoje, sitten Dubenkan alajuoksulla ovat Dubno, Jamskoje () ja Vzgljadovo ja Želtšan alajuoksulla Remdan pääjärvenä Vladytšnoje.

 Hallintoalue 
Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (). Joen vesistörekisterin numero on 01030000312102000027411 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kokonaan Pihkovan alueeseen.

 Huomautuksia 

 Lähteet 

Luokka:Outovan piiri
Luokka:Strugi-Krasnyjen piiri
Luokka:Pihkovan alueen joet
*