Siipipuut

Siipipuut (Dipterocarpus) on siipipuukasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka noin 70 lajia kasvavat luonnonvaraisina Kaakkois-Aasiassa. Joidenkin lajien puuainesta käytetään.

 Ulkonäkö ja koko 
pienoiskuva|vasen|Dipterocarpus costatusin kaarnaa.
pienoiskuva|vasen|Piirros lajista Dipterocarpus baudii.
pienoiskuva|Dipterocarpus baudiin pudonneita kukkia.
 Kasvutapa ja lehdet 
Siipipuut ovat tavallisesti korkeita ja pystyrunkoisia puita. Ne voivat olla ainavihantia tai kausivihantia. Rungon tyvellä on usein suuria lankkujuuria. Halkeileva korkkihuokosellinen kaarna vaihtelee väriltään harmahtavanruskeasta oranssiin. Pihka on valkoista, tuoksuvaa ja öljyistä. Sydänpuun väri vaihtelee ruskeasta punaruskean ja kellertävän kautta vihreään; manto eroaa selvästi väriltään sydänpuusta.

Siipipuiden vuorottaisten lehtien nahkeapintaiset lehtilavat ovat yksinkertaisia. Sulkasuonisten lehtien sivusuonet ovat suoria. Suuret korvakkeet ympäröivät kärkisilmua ja jättävät pudottuaan rengasmaisen lehtiarven.

 Kukat ja hedelmät 
Siipipuiden tuskin lainkaan haaroittuvissa terttumaisissa kukinnoissa on tavallisesti 3–9 kukkaa yhdessä. Suurehkot, makeantuoksuiset, kaksineuvoiset kukat ovat säteittäisiä ja viisiteräisiä. Viisi verholehteä ovat tyveltään kasvaneet yhteen maljamaiseksi muodostelmaksi. Viisi valkoista terälehteä ovat karvaisia ja niissä on usein punainen keskiraita. Keltaiset ponnet ovat pitkähköjä. Kehänpäällinen sikiäin on karvainen ja munanmuotoinen. Emin jouhimainen vartalo päättyy levenevään luottiin.

Siipipuiden yksisiemenisissä, pähkinämäisissä hedelmissä on viisi siipeä, joista kaksi on lyhyempiä ja kolme pidempiä. Kaksi suurempaa muodostavat yhdessä pystyn siiven. Yhden alkion sisältävät siemenet ovat kasvaneet yhteen. Jokaisessa alkiossa on kaksi suurta ja paksua sirkkalehteä sekä huomaamaton alkeisjuuri.

 Levinneisyys 
Siipipuut kasvavat luonnonvaraisina laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa. Niitä esiintyy Sri Lankassa, Intiassa, Pakistanissa, Bangladeshissä, Myanmarissa, Kambodžassa, Thaimaassa, Laosissa, Kiinassa, Vietnamissa, Malesiassa, läntisessä Indonesiassa ja Filippiineillä. Suvun lajit muodostavat dipterokarpusmetsiksi kutsuttuja kuivia, kesävihantia metsiä useilla alueilla Kaakkois-Aasiassa.

pienoiskuva|Dipterocarpus alatus

 Luokittelu 
Suvun kuvasi ensimmäisenä saksalainen lääkäri ja kasvitieteilijä Karl Friedrich von Gärtner vuonna 1805 julkaisussa De Fructibus et Seminibus Plantarum ..... Suvun tyyppilaji on Arthur Allman Bullockin vuonna 1960 sukuun sijoittama Dipterocarpus costatus. Tieteellinen nimi Dipterocarpus on suoraan käännettynä "kaksisiipinen hedelmä". Tieteellisen nimen synonyymeja ovat Duvaliella ja Mocanera.

Sukuun kuuluu noin 70 lajia:
 Dipterocarpus acutangulus 
 Dipterocarpus alatus 
 Dipterocarpus applanatus 
 Dipterocarpus baudii 
 Dipterocarpus borneensis 
 Dipterocarpus bourdillonii 
 Dipterocarpus caudatus : Esiintyy Malesiassa, Indonesiassa, Singaporessa ja Filippiineillä.
 Dipterocarpus caudiferus 
 Dipterocarpus chartaceus 
 Dipterocarpus cinereus 
 Dipterocarpus concavus 
 Dipterocarpus condorensis 
 Dipterocarpus confertus : Esiintyy Bruneissa, Kalimantanilla, Sabahissa ja Sarawakissa.
 Dipterocarpus conformis 
 Dipterocarpus coriaceus 
 Dipterocarpus cornutus 
 Dipterocarpus costatus : Esiintyy Bangladeshissä, Malesiassa, Kambodžassa, Laosissa, Myanmarissa, Vietnamissa, Andamaaneilla ja Nikobaareilla.
 Dipterocarpus costulatus 
 Dipterocarpus crinitus : Esiintyy Thaimaassa, Malesiassa, Sumatralla ja Kalimantanilla.
 Dipterocarpus cuspidatus 
 Dipterocarpus elongatus 
 Dipterocarpus eurhynchus 
 Dipterocarpus fagineus 
 Dipterocarpus fusiformis 
 Dipterocarpus geniculatus 
 Dipterocarpus glabrigemmatus 
 Dipterocarpus glandulosus 
 Dipterocarpus globosus 
 Dipterocarpus gracilis : Esiintyy Bangladeshissä, Malesiassa, Indonesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa, Filippiineillä, Andamaaneilla ja Nikobaareilla.
 Dipterocarpus grandiflorus : Esiintyy Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä, Andamaaneilla ja Nikobaareilla, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Puuainesta myydään kauppanimellä Keruing.
 Dipterocarpus hasseltii : Esiintyy Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä, Thaimaassa ja Vietnamissa.
 Dipterocarpus hispidus 
 Dipterocarpus humeratus 
 Dipterocarpus indicus : Esiintyy ainoastaan Intian Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun osavaltioissa.
 Dipterocarpus insignis 
 Dipterocarpus intricatus : Esiintyy Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa ja Vietnamissa.
 Dipterocarpus kerrii : Esiintyy Thaimaassa, Myanmarissa, Indonesiassa, Malesiassa ja Filippiineillä sekä Andamaaneilla ja Nikobaareilla.
 Dipterocarpus kunstleri 
 Dipterocarpus lamellatus 
 Dipterocarpus littoralis 
 Dipterocarpus lowii : Esiintyy Malesiassa, Bruneissa ja Sumatralla.
 Dipterocarpus megacarpus 
 Dipterocarpus mundus 
 Dipterocarpus nudus 
 Dipterocarpus oblongifolius 
 Dipterocarpus obtusifolius : Esiintyy Malesiassa, Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa, Myanmarissa ja Vietnamissa.
 Dipterocarpus ochraceus 
 Dipterocarpus orbicularis 
 Dipterocarpus pachyphyllus 
 Dipterocarpus palembanicus 
 Dipterocarpus perakensis 
 Dipterocarpus retusus : Kasvaa luonnonvaraisena Intiassa, Indonesiassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa sekä Kiinan Tiibetin ja Yunnanin maakunnissa.
 Dipterocarpus rigidus 
 Dipterocarpus rotundifolius 
 Dipterocarpus sarawakensis : Paikallisesti tunnetaan myös nimellä Sarawak Keruing.
 Dipterocarpus scaber 
 Dipterocarpus semivestitus 
 Dipterocarpus stellatus 
 Dipterocarpus sublamellatus : Esiintyy Malesiassa ja Sumatralla.
 Dipterocarpus tempehes 
 Dipterocarpus tuberculatus : Esiintyy luonnonvaraisena Bangladeshissä, Kambodžassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Puusta saadaan nestemäistä Gurjunbalsam-nimellä tunnettua pihkaa, joka on punaruskeaa tai fluoresoivan vihertävää.
 Dipterocarpus turbinatus : Puuainesta myydään myös kauppanimellä Keruing. Esiintyy luonnonvaraisena Intiassa, Bangladeshissä, Thaimaassa, Kambodžassa, Myanmarissa, Laosissa, Vietnamissa, Andamaaneilla ja Nikobaareilla sekä Kiinan Yunnanin ja Tiibetin maakunnissa.
 Dipterocarpus validus 
 Dipterocarpus verrucosus 
 Dipterocarpus zeylanicus : Kotoisin Sri Lankasta.

pienoiskuva|Siipipuun oksa Salmisiirtokuntien vaakunassa.

 Käyttö 
Eräät siipipuulajit ovat tärkeitä käyttöpuita, ja puuaineksella on lukuisia eri kauppanimiä eri kielissä. Yksikään laji ei ole CITES-säännösten suojaama, ja eräät lajit tuottavat Gurjunbalsam-nimistä kopaivapalsamia.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Flora of China: Dipterocarpus 

*