Gerontikon

Gerontikon () eli Pyhien vanhusten sanomaa ( tai ;  tai Vitae patrum) on noin 400-luvulta peräisin oleva teos, joka kokoaa yhteen varhaisten egyptiläisten kristittyjen erämaaisien ja -äitien opetuksia ja näitä koskevia kertomuksia.

 Historia 

Egyptin erämaassa eläneet erämaaisät ja -äidit edustivat varhaisinta kristillistä erakkoperinnettä. Monet heistä elivät Niilin länsipuolella Skiitan eli Sketiksen erämaassa tai Nitrian ja Kellian munkkiyhdyskunnissa, jotka houkuttivat paljon pyhiinvaeltajia jo varhain. Erämaaisät puhuivat pääasiassa koptin kieltä, joskin joukossa oli myös kreikankielisiä muualta tulleita vierailevia kirkonmiehiä.

Isien opetukset kulkivat aluksi suullisesti. Opetuksia alettiin kirjoittaa ylös kreikaksi 300-luvun lopulla, ja niin suullinen perinne muuttui vähitellen kirjalliseksi. Ainakin nykyisin tunnetut kirjalliset kokoelmat saivat alkunsa Palestiinassa. Niiden sisältö liittyy kuitenkin lähes kokonaan Egyptin munkkiyhdyskuntien elämään 300-luvun alkupuolelta 400-luvun puoleenväliin.

Kertomukset olivat hyvin suosittuja varhaisten munkkien parissa, ja esiintyvät kirjallisessa muodossa monenlaisina kokoelmina. Kaksi päämuotoa ovat aakkosjärjestetty kokoelma (Alfabētikon), jossa kunkin isän opetukset ovat tämän nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä, sekä systemaattinen eli aiheenmukainen kokoelma, jossa lausumat on järjestetty niiden aiheen mukaan.

Parhaiten tunnettu kreikankielinen versio on aakkosjärjestetty. Pelagius Diakoni ja Johannes Alidiakoni kokosivat 500-luvulla erään merkittäväksi nousseen kreikankielisen systemaattisen kokoelman, sekä käänsivät sen latinaksi nimellä Verba seniorum. Myös Martin Bragalainen käänsi osia kokoelmasta latinaksi. Paschasius Dumiumlainen teki kokoelmasta latinankielisen käännöksen noin vuonna 555. Kokoelmasta on olemassa versiot myös syyrian, koptin, armenian ja etiopian kielillä.

Teksteissä on niiden historiasta johtuen useita kerrostumia, jotka ovat seurausta sanallisten opetusten muuttamisesta kirjalliseen muotoon, useista ei kokoelmista mahdollisesti paikallisina ja eri luostariyhteisöissä, sekä niiden kääntämisestä kieleltä toiselle. Tämän vuoksi tekstien tutkimus on ollut ongelmallista, ja myöskin opetusten alkuperää ja aitoutta on hankala arvioida. Ne antavat kuitenkin hyvän kuvan aikansa egyptiläisestä ja palestiinalaisesta luostarihengellisyydestä ja yksinkertaista elämää viettäneiden koptierakkojen elämästä oppineiden kreikkalaisten kirkonmiesten näkökulmasta. Kokoelmalla ja sen käännöksillä oli suuri vaikutus keskiaikaiseen luostarielämään.

 Sisältö 

Kokoelma koostuu viisauskertomuksista, jotka kuvaavat varhaisten erakkojen hengellisiä kokemuksia, käytänteitä ja opetuksia. Suomennoksessa on opetuksia yhteensä 130 erämaakilvoittelijalta, joista suurin osa, 127, on munkkeja eli isiä (abba). Näihin lukeutuu myös joitakin kirkollisia merkkihenkilöitä, kuten Antonios Suuri, Basileios Suuri, Euagrios Pontoslainen ja Gregorios Teologi. Opettajien joukossa on myös kolme nunnaa eli äitiä (amma), merkittävimpänä Synkletike Aleksandrialainen.Gerontikon, suomennos, s. 232–235. Noin seitsemäsosa opetuksista on peräisin abba Poimenilta. On mahdollista, että hänen nimiinsä on laitettu myös hänen seuraajiensa opetuksia.

Opetukset on yleensä esitetty keskustelumuodossa, jossa osapuolina ovat nuorempi munkki ja hänen hengellinen isänsä. Joissakin tapauksissa keskustelussa on kyse neuvoa kysymään tulleille vierailijoille annetuista vastauksista. Monet kertomukset alkavat sanoilla ”Abba X sanoi...”. Osa kertomuksista on puolestaan anekdootteja pyhien elämästä ja niihin liittyneitä lausumia. Suomennos perustuu aakkosjärjestettyyn versioon."Esipuhe”. Suomennoksen sivut 5–6.

 Opettajat 

Suomennoksessa esiintyvät opettajat ovat (nimistö on translitteroitu Wikipediassa käytettyjen periaatteiden mukaisesti, ja eroaa jonkin verran suomennoksessa käytetyistä muodoista.):

 Abba Abraham
 Abba Agathon
 Abba Aio
 Abba Akhillas
 Abba Alonios
 Abba Ammoes
 Abba Ammonas
 Abba Ammonatas
 Abba Ammun Nitrialainen
 Abba Andreas
 Pyhä Antonios Suuri
 Abba Anub
 Abba Apfy
 Abba Apollos
 Abba Ares
 Abba Arsenios
 Basileios Suuri
 Abba Benjamin
 Abba Bessarion
 Abba Biare
 Abba Daniel
 Abba Dioskoros
 Abba Dulas
 Pyhä Efraim
 Abba Elia (Elias)
 Pyhä Epifanios, Kyproksen piispa
 Abba Eudemon
 Eukharistos Maailmassaeläjä
 Eulogios Pappi
 Abba Euprepios
 Abba Euagrios
 Abba Filagrios
 Abba Fokas
 Abba Fortas
 Abba Fyleks
 Abba Gelasios
 Abba Gerontios
 Abba Gregorios Teologi
 Abba Khairemon
 Abba Helladios
 Abba Herakleios
 Abba Hieraks
 Abba Hilarion
 Abba Homai
 Abba Isaak, keljojen pappi
 Abba Isaak Thebalainen
 Abba Isidoros Pappi
 Abba Isidoros Pelusionlainen
 Skiitan abba Isidoros
 Abba Iskhyrion (Iskyrion)
 Abba Jaakob
 Abba Jesaja
 Abba Johannes Eunukki
 Keljojen abba Johannes
 Koinobion abba Johannes
 Abba Johannes Lyhyt
 Abba Johannes, abba Paavalin oppilas
 Abba Johannes Persialainen
 Abba Johannes Thebalainen
 Panefysiksen (Panefon) abba Joosef
 Abba Joosef Thebalainen
 Abba Kassianos
 Abba Karion
 Abba Kopris
 Abba Kronios
 Abba Ksanthias
 Abba Ksoios
 Abba Kyyros
 Abba Longinos
 Abba Loot
 Abba Lukios
 Abba Makarios Egyptiläinen
 Abba Makarios Kaupunkilainen
 Abba Markus Egyptiläinen
 Abba Markus, abba Siluanoksen oppilas
 Abba Matoes
 Abba Megethios
 Abba Milesios
 Abba Mios
 Abba Mooses
 Abba Motios
 Abba Netras
 Abba Niilos
 Abba Niketas
 Abba Nikon
 Abba Nisteros
 Koinobion abba Nisteros
 Abba Olympios
 Abba Or
 Abba Orsisios
 Abba Paavali
 Abba Paavali Siivooja
 Abba Paavali Suuri
 Abba Paavali Yksinkertainen
 Abba Pafnutios
 Abba Pambo
 Abba Pietari, Dioksen (Dionin) pappi
 Abba Pietari Pionilainen
 Abba Pior
 Abba Pistamon
 Abba Pistos
 Abba Pithyrion
 Abba Poimen
 Abba Psentaisios
 Abba Romanos
 Abba Roomalainen
 Abba Rufos
 Abba Saio
 Abba Sakarias
 Abba Sarmatas
 Amma Saara (Sarra)
 Abba Serapion
 Abba Serinos
 Abba Siluanos
 Abba Simon
 Abba Sisoes Suuri
 Abba Sopatros
 Abba Spyridon
 Amma Synkletike
 Amma Theodora
 Elefheropoliin abba Theodoros
 Ennatonin abba Theodoros
 Fermen abba Theodoros
 Skiitan abba Theodoros
 Arkkipiispa Theofilos
 Abba Theonas
 Abba Timotheos
 Abba Tithoes
 Abba Hyperekhios
 Abba Zenon

 Esimerkkejä 

Eräitä pyhien vanhusten opetuksia ja muita anekdootteja kokoelmassa ovat:

 ”Abba Agathonista sanottiin, että hän piti kolme vuotta kiviä suussaan, kunnes pystyi olemaan hiljaa.”Abba Agathon, 15 (s. 11).
 ”Keljoissa oli eräs vanhus nimeltään Apollos. Jos joku tuli pyytämään häntä mihin tahansa työhön, hän meni iloisena sanoen: ’Minun on tänään tehtävä työtä Kristuksen kanssa sieluni edestä, sillä Hän on sen palkka.’”Abba Apollos, 1 (s. 31).
 ”[Pyhä Epifanios, Kyproksen piispa sanoi]: ’Varakkaitten on välttämätöntä hankkia kristillisiä kirjoja, sillä jo kirjojen näkeminen tekee meidät laiskemmiksi syntiin ja innottaa pääsemään pitemmälle vanhurskaudessa.’”Pyhä Epifanios, Kyproksen piispa, 8 (s. 56).
 ”Abba Johannes Lyhyt sanoi: ’Jos kuningas haluaa vallata vihollisen kaupungin, hän ensiksi pidättää veden ja ruuan saannin, ja niin nälänhädän heikentämät viholliset alistuvat hänelle. Samoin on lihan pyyteittenkin kohdalla: jos ihminen vaeltaa paastoten ja nälkää nähden, heikkenevät viholliset hänen sielussansa.’”Abba Johannes Lyhyt, 3 (s. 83).
 ”[Abba Poimen sanoi]: ’Näistä kolmesta en pysty luopumaan: syömisestä, vaatetuksesta ja unesta. Mutta osasta voimme näidenkin kohdalla luopua.’”Abba Poimen, 184 (s. 186).
 ”Abba Theofilos, arkkipiispa, tuli kerran Skiittaan. Niin veljet kokoontuivat ja sanoivat abba Pambolle: ’Sano sana paaville, että hän saisi hyötyä.’ Vanhus sanoi heille: ’Ellei hän hyödy vaikenemisestani, ei hän saa hyötyä puheestanikaan.’”Arkkipiispa Theofilos, 2 (s. 222).

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Suomennos 



 Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia 


 CPG 5560–5615.
 Guy, J.-C.: Les Apophtegmes des Pères. Collection systématique, Chapitres I–IX (= Sources Chrétiennes 387), 1997.
 Migne, Jacques-Paul: Patrologia Graeca PG 65, 71–440.



 Aiheesta muualla 

 Desert Fathers apothegms examples. Orthodox Wiki. 
 Excerpts from the Apophthegmata Patrum  

Luokka:Antiikin kreikankieliset kirjat
Luokka:Bysanttilaiset kirjat
Luokka:Kirjat kristillisestä teologiasta ja uskonnonfilosofiasta
Luokka:Ortodoksisen kirkon usko ja oppi
Luokka:400-luvun kirjat