Suomen ja Venäjän suhteet

Suomen ja Venäjän suhteet ovat kehittyneet satojen vuosien aikana. Suomen ja Venäjän suhteisiin vaikuttavia merkittäviä tapahtumia ovat olleet muun muassa 1700-luvun Venäjän tsaarikunnan ja keisarikunnan sodat Ruotsin kanssa, Suomen suuriruhtinaskunnan ja personaaliunionin hajoaminen, Suomen itsenäistyminen sekä Suomen ja Neuvostoliiton väliset sodat, talvisota ja jatkosota. 

Suojelupoliisin mukaan Suomen ja Venäjän suhteet ovat heikentyneet merkittävästi Venäjän aloitettua hyökkäyssodan Ukrainaan vuonna 2022 sekä sodan seurauksena Euroopan Venäjälle asettamien pakotteiden ja Suomen Nato-jäsenyyden myötä. Vuonna 2023 Venäjä alkoi kohtelemaan Suomea epäystävällisenä valtiona. Helmikuussa 2024 Venäjän Suomen-suurlähettiläs Pavel Kuznetsov arvioi Suomen ja Venäjän suhteiden tuhoutuneen täydellisesti. Marraskuussa 2024 Vladimir Putin totesi, että Suomen ja Venäjän suhteet on ajettu minimiin, mutta diplomaattisia suhteita maiden välillä ei kuitenkaan katkaista. Joulukuussa 2024 Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov kuvaili Suomen ja Venäjän suhteiden olleen aiemmin ystävälliset, mutta yhdessä yössä Suomi "veti viivan maiden välisen ystävyyden yli", jolloin yhteiset saunomiset ja jääkiekkopelit hävisivät silmänräpäyksessä. 

 Edustustot 
Suomella on suurlähetystö Moskovassa. Se on Suomen ainoa edustusto Venäjällä. Suomella oli aiemmin pääkonsulaatti Pietarissa, mutta Venäjä perui sen toimiluvan ja se suljettiin. Suomen Pietarin-konsulaatilla oli toimipisteet Murmanskissa ja Petroskoissa, mutta ne suljettiin heinäkuussa 2023.

Venäjällä on suurlähetystö Helsingissä ja konsulaatti Maarianhaminassa. Venäjällä oli myös pääkonsulaatti Turussa, mutta Suomi perui sen toimiluvan ja se suljettiin. Vuodesta 2000 alkaen Venäjällä oli konsulaatti Lappeenrannassa, mutta sen Venäjä sulki heinäkuussa 2023.

Venäjän valtiolla on Helsingissä Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus Taka-Töölössä, pieni kerrostalo Taka-Töölössä, huvila Kulosaaressa, toimistotalo Lauttasaaren Vattuniemenkadulla ja asuintalo Kuusisaaressa.

 Vakoilu 
Maanpuolustuskorkeakoulun erikoistutkija arvioi vuonna 2020, että Venäjällä on Suomessa parikymmentä tiedustelu-upseeria Suomen-suurlähetystössä ja konsulaateissa; useita matkustavia tiedustelu-upseereja; sekä Venäjän hyväksi toimivia Suomen kansalaisia.

Suojelupoliisi arvioi huhtikuussa 2023, että kolmasosa Venäjän suurlähetystön diplomaateista Helsingissä on todellisuudessa tiedustelutehtävissä. Virallisesti henkilöt kuuluvat suurlähetystön henkilökuntaan, mutta todellisuudessa he toimivat Venäjän ulkomaantiedustelun SVR:n, sotilastiedustelu GRU:n tai liittovaltion turvallisuuspalvelun eli FSB:n alaisuudessa. 

Kesäkuussa 2023 Suomi karkotti yhdeksän Venäjän suurlähetystön työntekijää, jotka olivat olleet tiedustelutehtävissä.

 Raja 

Suomen ja Venäjän rajalla on yhdeksän kansainvälistä rajanylityspaikkaa ja kaksi tilapäistä rajanylityspaikkaa. 

 Matkustajaliikenne 
Huippuvuonna 2013 itärajan ylityksiä oli yli 12 miljoonaa. Vuoden 2022 syksystä lähtien raja oli suljettu turisteilta, mutta siitä huolimatta vuoden 2023 alkupuoliskolla neljännesmiljoona venäläistä matkustajaa ylitti rajan ennen vuotta 2019 myönnetyillä viisumeilla. Suomen ja Venäjän väliset rajanylityspaikat suljettiin 24.11.2023, josta lähtien lähtien raja on ollut suljettuna. Suomeen saapuu venäläisiä, jotka käyttävät välietappinaan Norjaa, joka ei ole rajoittanut turistiliikennettä.

Saimaan kanavalla liikenne jatkuu, vaikka matkustajamäärät romahtivatkin Venäjän hyökkäyksen jälkeen. Euroopan unionin Venäjän-vastaiset pakotteet eivät estä sellaista liikennettä, joka tapahtuu sääntelyn rajoissa. Vuonna 2018 kanavan läpi kulki noin 2 000 alusta, mutta vuonna 2023 vain yhdeksän.

Suomen ja Venäjän välinen junamatkustajaliikenne Allegro-junilla loppui Venäjän sotatoimien seurauksena 27. maaliskuuta 2022 ja Tolstoi-junalla koronapandemian takia 18. maaliskuuta 2020. Allegro-junat seisoivat käyttämättöminä, kunnes VR otti ne haltuunsa siirtääkseen ne kotimaan kaukoliikenteen käyttöön.

 Rahtiliikenne 
Rajan sulkemisista huolimatta rahtiliikenne maiden välillä jatkuu. Rahtijunia kulkee Vainikkalan rautatieaseman kautta. Venäjälle menee Suomesta kuparikiveä, josta Venäjän metalliteollisuus valmistaa kuparia. Kuparikiveä vietiin Venäjälle 312 miljoonan euron arvosta vuonna 2023.

Venäjältä tulee Suomeen lannoitteita ja niiden raaka-aineita sekä nikkelikiveä, josta valmistetaan nikkeliä Harjavallassa venäläisomisteisen Norilskin jalostamolla. Venäläinen nikkeli ei kuulu Euroopan unionin Venäjää vastaan asetettujen pakotteiden piiriin, sillä sitä pidetään tärkeänä ruokahuollon ja teollisuuden kannalta ja Eurooppa on siitä riippuvainen. Suomi on venäläisen nikkelin ainoa väylä Euroopan unioniin. Nikkelituotteet menevät suurimmaksi osaksi myyntiin ulkomaille. Nikkeliä tuotiin Venäjältä Suomeen 1,375 mrd euron edestä vuonna 2023 ja se muodosti 83 % kaikesta Venäjältä tuotujen tavaroiden arvosta.  

Venäjältä tulee edelleen Suomeen lannoitteita ja lannoitteiden raaka-aineita. Venäläisiä lannoitteita kuljetetaan Suomen kautta myös EU:n ulkopuolelle, esimerkiksi Etelä-Amerikkaan ja Afrikkaan. Lannoitteet ovat EU:n pakotteista vapaita, koska sotaan kuulumattomien maiden ruokaturvaa ei haluta vaarantaa. Vuonna 2022 lannoitteita tuotiin Venäjältä Suomeen 93,3 miljoonan euron edestä mutta vuonna 2023 selvästi vähemmän, noin 5,5 miljoonan euron edestä.

Venäjälle asetetut pakotteet ovat estäneet yli sadan miljardin euron edestä vientiä Venäjälle maaliskuuhun 2024 mennessä, mutta tavaroiden kulkua ei ole estetty kokonaan. Venäjä pääsee käsiksi pakotteiden alaisiin tavaroihin Euraasian talousunioniin kuuluvien kumppanimaittensa kautta. Talousunionin alueelle viety tavara voi helposti liikkua Venäjälle. Niinpä pakotteiden alaisten tuotteiden vienti Suomesta Kirgisiaan, Uzbekistaniin ja Kazakstaniin on kasvanut sodan alettua noin 637 prosentilla. Kirgisian vienti on kasvanut yli 30-kertaiseksi sotaa edeltävän aikaan verrattuna. Euraasian talousunioniin kuuluu myös Valko-Venäjä, mutta sitä koskevat samat pakotteet kuin Venäjää.

 Lakannut 
Suomen valtionyhtiö Gasum toi vielä Venäjän hyökkäyksen jälkeen Venäjältä kaasua. Gasum osti vuodessa noin 330 000 tonnia venäläistä LNG:tä, arvoltaan noin 250 miljoonaa euroa. Maakaasun toimitukset Venäjältä eivät olleet EU:n tai eri jäsenmaiden pakotteiden alaisia. Kaasu tuli Vysotskin terminaalista Viipurin edustalta Porin ja Tornion lng-terminaaleihin. Kesäkuussa 2024 EU hyväksyi uusia pakotteita, joiden seurauksena LNG:n tuonti Suomeen päättyi heinäkuussa 2024.

Venäjältä ei tule Suomeen raakaöljyä enää heinäkuun 2022 jälkeen. Teboil-bensiiniasemat omistaa venäläinen öljy-yhtiö Lukoil, mutta asemilla myytävä bensiini ei ole peräisin Venäjältä vaan Nesteen jalostamosta tai Länsi-Euroopasta. Nesteen öljy on peräisin muun muassa Pohjanmereltä. ST1:n öljy tulee Pohjanmereltä ja Pohjois-Amerikasta.

 Sopimuksia 
Suomi vuokrasi Neuvostoliitolta vuonna 1962 Saimaan kanavan Venäjän puoleisen osan ja siihen kuuluvat alueet vuoteen 2013 asti. Uusi 50 vuoden sopimus astui voimaan vuonna 2012.

Vuonna 1992 Suomi ja Venäjä solmivat sopimuksen yhteistyöstä toisen maailmansodan seurauksena Venäjällä kaatuneiden suomalaisten ja Suomessa kaatuneiden venäläisten sotilaiden muiston vaalimisesta. Suomessa on noin 90 venäläissotilaiden tai neuvostosotilaiden hautauspaikkaa.

Suomen tasavallan ja Venäjän federaation välinen sopimus suhteiden perusteista eli Naapurussopimus on solmittu vuonna 1992.https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1992/19920063

 Entiset sopimukset 
Venäjä on irtisanonut Suomen ja Venäjän välisen sopimuksen sotilaallisista arviointikäynneistä.

Sopimus Venäjän federaation ja Suomen tasavallan välisen rajat ylittävän yhteistyön edistämisestä solmittiin vuonna 2012. Se keskeytettiin toistaiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 ja lopulta irtisanottiin Venäjän toimesta vuonna 2023. Sopimuksen voimassaolo lakkasi 24. tammikuuta 2024.

 Kauppa 
Vuoden 2023 kolmannella vuosineljänneksellä Venäjältä tuotiin Suomeen tavaroita ja palveluita 402 miljoonan euron edestä ja Suomesta vietiin Venäjälle tavaroita ja palveluita 211 miljoonan euron edestä.

 Suomen Nato-jäsenyys  

Suomi haki Naton jäsenyyttä toukokuussa 2022, ja siitä tuli jäsen huhtikuussa 2023. Suomen Nato-jäsenhakemuksen hakeminen sekä suhteellisen nopea hyväksyminen liittyi Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan helmikuun lopussa 2022. 

Jäseneksi hakeminen eteni vastaavalla nopealla tavalla Ruotsissa. Suomi ja Ruotsi sitoivat poliittisesti jäsenyysprosessinsa toisiinsa ja hakivat Nato-jäsenyyksiään yhtäaikaisesti, omien parlamentaaristen käsittelyjensä jälkeen.

Suomi on 4. huhtikuuta 2023 alkaen Naton täysjäsen. Venäjä piti Suomen Nato-jäsenyyttä virheenä ja ennakoi vastatoimia.

 Toimia ja vastatoimia 
Helmikuun 2022 jälkeen Euroopan unioni asetti Venäjää vastaan pakotteita, jotka vähensivät Suomen ja Venäjän välistä vientiä ja tuontia. Vuoden 2022 syyskuussa Suomi sulki itärajansa venäläisiltä turisteilta.

Vuoden 2023 alussa Suomen ulkoministeriö keskeytti Murmanskissa ja Petroskoissa sijaitsevien toimipisteittensä toiminnan. Toukokuussa Venäjä jäädytti Suomen edustustojen pankkitilit ja lakkautti Suomen keskeyttämät toimipisteet Murmanskissa ja Petroskoissa sekä sulki oman toimipisteensä Lappeenrannassa. Venäjä irtisanoi Suomen ja Venäjän välisen sopimuksen sotilaallisista arviointikäynneistä.

Kesäkuussa 2023 Suomi karkotti yhdeksän Venäjän suurähetystössä työskentelevää henkilöä, jotka olivat toimineet tiedustelutehtävissä. Tähän Venäjä vastasi heinäkuussa kovemmin sulkemalla Suomen Pietarin-pääkonsulaatin, karkottamalla yhdeksän suomalaista diplomaattia ja pitämällä puhuttelun Suomen suurlähettiläälle. Siihen Suomi vastasi sulkemalla Venäjän Turun-pääkonsulaatin. Suomi myös kiristi venäläisten maahantulon perusteita.

Ulkopoliittisen instituutin tutkija Henri Vanhanen totesi heinäkuussa 2023, että maiden taloudelliset suhteet oli ajettu minimiin, rajat olivat kiinni, matkustelua ei ollut kumpaankaan suuntaan ja diplomaattinen kanssakäyminen oheni. Vanhanen tulkitsi, että Suomen ja Venäjän suhde oli heikoimmillaan sitten kylmän sodan päättymisen. Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kangaspuro kuvasi maiden välejä ”jäätäviksi”. Hänen mielestään minkäänlaista luottamusta maiden välillä ei enää ole.  Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja Tytti Tuppurainen totesi, että välit Venäjän kanssa olivat pohjalukemissa.

 Katso myös 
 Karjala-kysymys
 Suomen venäläiset
 Suomettuminen
 Suomi–Venäjä-Seura
 Venäjänsuomalaiset

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

*