Kalastuslain 379/2015 käyttö- ja hoitosuunnitelma

Kalastuslain käyttö- ja hoitosuunnitelmalla tarkoitetaan kalastuslain mukaista kalavarojen käytön ja hoidon alueelliseksi järjestämiseksi laadittavaa suunnitelmaa. Käyttö- ja hoitosuunnitelmasta säädetään lakitasoisesti kalastuslain seuraavissa pykälissä:

 36 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman laatiminen: Julkisoikeudellinen kalatalousalue laatii ehdotuksen alueensa kalavarojen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi.
 37 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman hyväksyminen: Elinvoimakeskus (EVK)  hyväksyy käyttö- ja hoitosuunnitelman.
 39 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman toimeenpanon valvonta: Elinvoimakeskus (EVK) valvoo, että kalatalousalueen käyttö- ja hoitosuunnitelma toimeenpannaan.
 41 § Kalastuksen järjestäminen: Kalastus on järjestettävä käyttö- ja hoitosuunnitelman mukaisesti.

Kalastuslaki velvoitti Suomen 118 kalatalousaluetta laatimaan vuoden 2020 loppuun mennessä ehdotuksen aluettaan koskevaksi kalavarojen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi (KHS). Käytännössä kalatalousalueet laativat omat suunnitelmansa Luonnonvarakeskuksen (Luke) laatiman mallin mukaisesti. Luonnonvarakeskus (Luke) on maa- ja metsätalousministeriön alainen tutkimus- ja asiantuntijaorganisaatio.

Käyttö ja hoitosuunnitelma tuo keskusjohtoisen toimintamallin kalatalouteen. Anne Kalmari (kesk.) näki uuden lain uhkaavan lähidemokratiaa ja sopimisvapautta.  

Lakia alemmantasoisten ohjeiden ja mallien, kuten kalastuslain käyttö- ja hoitosuunnitelman, soveltamiseen voi liittyä monenlaisia ongelmia. Lakia alemmanasteisella säädöksellä ei voi säätää sellaisista asioista, jotka vaativat lakitasoisen käsittelyn, kuten perusoikeuksien loukkaukset. KHS:sä määritetään kartalla alueet, joille EVK voi myöntää 13§:n mukaisen alueellisen luvan kaupalliseen kalastukseen, ilman kalastusoikeuden omistajan suostumusta. Maa- ja metsätalousvaliokunta (MmVM 31/2014 vp.) edellytti mietinnössään, että uuden lupajärjestelmän tulee turvata vesialueen omistajan oikeudet, ja että 13 §:n mukaisen luvan ratkaisuharkinnan kannalta keskeiset elementit ovat kalastuksen ekologinen kestävyys ja toiminnan vaikutukset vesialueen omistajan omaan kalastukseen ja muuhun vesialueen käyttöön. Julkisoikeudellisen yhdistyksen oikeus hinnoitella yksityistä omaisuutta on kalatalouden kummallinen piirre ja omistusoikeudelle rinnakkaisen lupajärjestelmän laillisuus on kyseenalaistettu. Elinvoimakeskuksen lupapäätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta.

Käyttö- ja hoitosuunnitelma vahvistetaan kalatalousalueen yleiskokouksessa lähetettäväksi elinvoimakeskukseen hyväksymistä varten. Yleiskokoukseen saavat osallistua yli 50 ha osakaskunnat, yli 50 ha yksityiset vesialueet, yhteisedustaja alle 50 ha vesialueilta ja valtakunnalliset kalastusalan järjestöt. Kalataloushallinnon mukaan käyttö- ja hoitosuunnitelma on kaikkia kalatalousalueen kalastusoikeuden omistajia, osakaskuntia ja niiden jäseniä velvoittava keskinäinen sopimus kalastuslain 41 § perusteella. Julkisoikeudellisen kalatalousalueen yleiskokous vahvistaa ehdotuksen käyttö- ja hoitosuunnitelmaksi enemmistöpäätöksena. Yksityisoikeudellinen osakaskunta, eli kalatalousalueen jäsenyhteisö, tekee jäseniensä tasa-arvoisuudesta poikkeavat päätökset 2/3 määräenemmistöpäätöksin.

 Lähteet 
Kalastuslaki 10.4.2015/379 
https://issuu.com/suomen-kalastuslehti/docs/skl_2019_7_issuu
Helsingin lähiradio, ohjelma 4 / 2021
Kalatalouden keskusliitto: Käyttö- ja hoitosuunnitelma  

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Kalatalouden keskusliitto

Luokka:Kalastusalueet
Luokka:Julkisoikeus
Luokka:Suomen kalatalous