Lattapyrstökäärme

Lattapyrstökäärme (Laticauda colubrina) on myrkkytarhakäärmeiden (Elapidae) heimoon ja lattapyrstökäärmeiden (Laticaudinae) alaheimoon kuuluva käärmelaji.

 Koko ja ulkonäkö 
vasen|thumb|200px|Lattapyrstökäärmeen pää
Lattapyrstökäärmeen pää on enimmäkseen musta. Huulta pitkin kummankin silmän alla kulkee keltainen juova. Kuono on myös keltainen ja keltainen juova on myös silmien yläpuolella. Myös käärmeen hännänpäässä on U-kirjaimen muotoinen keltainen kuvio, joka kulkee hännän reunaa pitkin, joka rajoittaa leveää mustaa juovaa. Käärmeen ruumis on suomutettu, sileä, ja sen pohjaväri on sininen tai harmaa. Ruumiin ympärillä on 20–65 mustaa rengasmaista juovaa. Käärmeen vatsa on tavanomaisesti keltainen tai kermanvärinen. Naaraat ovat yleensä noin 150 senttimetrin mittaisia ja painavat noin 1,8 kilogrammaa, kun taas koiraat ovat vain 75–100 senttimetrisiä ja painavat keskimäärin vain 600 grammaa. Erään jättiläismäisen yksilön on raportoitu olevan kooltaan 3,6 metriä.

 Levinneisyys ja elinympäristö 
Lattapyrstökäärme elää kotoperäisenä Papua-Uusi-Guinean pohjoisosissa, mutta sen lisääntymisalue kattaa myös Australian ja itäiset valtameret. Koska ne elävät koralliriutoilla pääosin pienten saarien rannikolla, niiden maantieteellinen levinneisyys on hajanainen. Ne ovat yleisiä enimmäkseen Malaijien saaristossa, Bengalinlahdella, Thaimaassa, Malesiassa ja Singaporessa. Lattapyrstökäärmettä tavataan enimmäkseen trooppisten valtamerten rannikkovesillä. Yleensä ne elävät pienten saarten rannalta. Niiden ensisijainen elinympäristö on matalat koralliriutat. Lattapyrstökäärme viettää suuren osan elämästään valtameressä, mutta elää myös kallioisilla luodoilla jopa 25–55 prosenttia elämästään esimerkiksi lisääntymisen, munimisen, ruoan sulattelun ja nahkojen vaihtamisen ajan. Lajia elää myös mangrovealueilla.

 Ravinto ja elintavat 
Lattapyrstökäärme piiloutuu usein pieniin rakoihin tai kivien alle. Niiden pääasiallista ravintoa ovat ankeriaat. Naaraat syövät isompia ankeriaita syvemmältä, koiraat taas pienempiä matalammasta vedestä. Se on sopeutunut monin tavoin sukeltamiseen, esimerkiksi sen keuhkot ovat pussimaiset, joten se voi sukeltaa jopa 60 metrin syvyyteen etsimään ravintoa. Se pystyy kiipeämään puihin. Koiraat saavuttavat sukukypsyyden keskimäärin 1,5 vuoden iässä, naaraat 1,5–2,5-vuotiaina. Poikasia on kerralla neljästä kahteenkymmeneen kappaletta.

 Lähteet 

Luokka:Myrkkytarhakäärmeet