Luettelo Suomenlinnan rakennuksista

Tämä on epätäydellinen luettelo Suomenlinnan rakennuksista. Suomenlinnan monet rakennukset ja rakennelmat kuuluvat Helsingin vanhimpien joukkoon. Suomenlinnan 80 hehtaarin maa-alue käsittää noin 200 rakennusta kahdeksalla saarella, jotka ovat etelästä lueteltuina: Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku Mustasaari, Länsi-Mustasaari, Särkkä, yksi Pormestarinluodoista ja Lonna.

 Saaret 

 Kustaanmiekka 

 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AMUimarannan vaja A 1  150px  A 1,   1883   Vuonna 1883 valmistuneessa vajassa varastoitiin aluksi köysiä, sittemmin myös ammuksia. Suomenlinnan rakennusten historia s. 12  30px|link=:d:Q131784123Kustaanmiekan suuri ruutikellari  150px  A 2,   1778    Vuosina 1776–1778 rakennettu ruutikellari nr. 3 on rakenteeltaan lähes identtinen Susisaaren suuren ruutikellarin kanssa. https://www.suomenlinna.fi/kokous-ja-juhlatilat/kokoustilat/ruutikellari-max-60/ Suomenlinnan rakennusten historia s. 13, 70  30px|link=:d:Q131656384Kurikomppania  150px  A 3,   1881  Pjotr Petrovitš Benard  Rakennus on suunniteltu tykistölabo­ratorioksi, ja se rakennettiin vuosina 1880–1881. Kurikomppania rakennuksesta tuli vuonna 1927, kun Suomenlinnan paikal­liskomppanian yhteyteen muodostet­tiin kurikomppania, johon siirrettiin muiden osasto­jen sotilaskuriin sopeutumattomat ase­velvolliset. Vuodesta 1972 kurikomppania on toiminut asuinrakennuksena.   30px|link=:d:Q131766800Vaja A 4  150px  A 4,      Vajasta purettiin lähellä Kurikomppaniaa oleva osa ja loppuosa kunnostettiin sen varastoksi vuonna 1992.Suomenlinnan rakennusten historia s. 15  30px|link=:d: Q131720379Bastioni Carpelan  150px  A 5a,  1748–1750    Bastionin rakentamisessa hyödynnettiin luonnon kallioseinämiä.Suomenlinnan rakennusten historia s. 16  30px|link=:Commons:Category:Bastion Carpelan 30px|link=:d:Q131469442Kurtiini Carpelan-Gyllenborg  150px  A 5b,  1748–1750, 1769-1777, 1803-1804    Bastionit Carpelanin ja Gyllenborgin yhdistävä kurtiinimuuri rakennettiin samanaikaisesti niiden kanssa 1748-1750. Ampumatasanteelle rakennettiin tiilinen upseerirakennus vuosina 1769-1771.Suomenlinnan rakennusten historia s. 16-17  30px|link=:d:Q131470141Bastioni Gyllenborg  150px  A 5c,   1748–1750    Bastioni Gyllenborg sijaitsee Kustaanmiekassa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 18  30px|link=:d:Q131470272Kurtiini Gyllenborg-Zander  150px  A 5d,   1748-1750   Kurtiini on kallioseinän päälle vuosina 1748-1750 rakennettu puolustusmuuri. Tykkiaukot muurattiin umpeen yhtä lukuun ottamatta ilmeisesti jo 1760-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 19  30px|link=:d:Q131470386Kaponieeri Coyet  150px  A 6   1750–1752   Kaponieeri Coyet sijaitsee Kustaanmiekassa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 21  30px|link=:Commons:Category:Caponier Coyet 30px|link=:d:Q131657034Bastioni Zander  150px  A 7a,   1748–1750    Bastioni Zander on osa Suomenlinnan neljän bastionin linnoitusketjua. Vuonna 1750 valmistuneen Bastionin muurit muodostuvat pääosin pystysuoriksi louhituista kallionseinämistä, joiden päälle on rakennettu 14 tykkiaukolla varustettu matala rintamuuri.Suomenlinnan rakennusten historia s. 22  30px|link=:d:Q131531593Bastioni Lantinghausen  150px  A 7b,   1748–1750    Vuosina 1748-1750 rakennetun bastioni Lantinghausenin kärki yhdistyy Kuninkaanporttiin.Suomenlinnan rakennusten historia s. 23  30px|link=:d:Q131785468Traverssi Bethun  150px  A 8,   1752–1755    Rakennettiin tenalji Bethunin muurintaitteeseen vuonna 1754. Venäläisellä kaudella traverssi oli peltikattoinen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 24  30px|link=:d:Q131539425Yleisö-WC  150px  A 9,   1953  Lasse Björk  Rakennettiin venäläisen varuskunnan aikaiseen valliin 1953 ravintola Walhallan kunnostuksen yhteydessä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 25  30px|link=:d:Q131785684Kaponieeri Delwig (Ravintola Walhalla)  150px  A 10a,   1750–1752   Kaponieeri Delwig on viisisivuinen tiilikasematti, jonka pomminkestävät holvit kaareutuvat ulkoseinien ja keskipilarin varassa. Ravintola Walhalla rakennettiin kaponieeriin vuosina 1949–1951. Rakennuksen sisäosat ovat säilyneet miltei alkuperäisinä.  30px|link=:Commons:Category:Caponier Delwig 30px|link=:d:Q131720485Kapioneeri Boije (Ravintola Walhalla)  150px  A 10b,  1755–1756   Suomenlinnan rakennusten historia s. 27  30px|link=:d:Q131720593 Kontregardi Hoppe (Ravintola Walhalla)  150px  A 10c,  1751–1756, 1980–1983  muutostyöt ja rekonstruointi Aulis Blomstedt ja Severi Blomstedt  Kontregardi Hoppe puettiin perustuksiaan myöten ja peitettiin maalla vuonna 1877, koska se oli huonokuntoinen ja sortunut. Vuosina 1980–1983 jäännökset kaivettiin esiin ja Hoppe rakennettiin uudelleen ruotsalaisaikaisten piirustusten mukaan, mikä on ainoa täysmittainen rekonstruointi Suomenlinnassa. Muutostyöt 1948-50 suunnitteli arkkitehtitoimisto Aulis Blomstedt ja vuosien 1980-83 rekonstruoinnin edellisen lisäksi arkkitehtitoimisto Severi Blomstedt. Suomenlinnan rakennusten historia s. 28  30px|link=:d:Q131539641Tenalji Kyhlenbeck  150px  A 11,  1749–1756    Rakennustyöt alkoivat linnoitusluiskasta 1749 ja vuoteen 1754 mennessä muurattiin ainoastaan tenaljin sivumuurit. Kasemattoitu osa rakennettiin valmiiksi 1754-56. Venäläisellä kaudella etuseinä muurattiin uudelleen muotoonhakatulla graniitilla 1852. Suomenlinnan rakennusten historia s. 29  30px|link=:Commons:Category:Tenaille Kyhlenbeck
30px|link=:d:Q131539591Kuninkaanportti  150px  A 12,  1754    Kuninkaanportti on Suomenlinnan alkuperäinen pääsisäänkäynti. Se rakennettiin vuonna 1753–1754 paikalle, jolle silloinen Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik kiinnitti laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä.Suomenlinnan rakennusten historia s. 3030px|link=:Commons:Category:Kuninkaanportti30px|link=:d:Q5495335  Kustaanmiekan rantavarustus  150px  A 13,   1750–1753   Suomenlinnan rakennusten historia s. 31  30px|link=:d:Q131720575Patteri 1, ruutikellari A 14  150px  A 14,   1866   Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1866. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 33  30px|link=:d:Q131720737Patteri 1, ruutikellari A 15  150px  A 15,   1878   Kivinen ruutikellari korvasi kolme vuotta aikaisemmin rakennetun puisen kellarin vuonna 1878. 1880-luvulla peltikatto korvattiin maapeitteellä. Vuonna 1881 kellaria laajennettiin ja rakennettiin yhdyskäytävä kellariin A 14.  30px|link=:d:Q131815827Patteri 2, ruutikellari A 16  150px  A 16,   1870-luvun alku   1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 34  30px|link=:d:Q131818469Patteri 2, ruutikellari A 17   A 17,  1870-luvun alku   1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi.   30px|link=:d:Q131985538Patteri 2, ruutikellari A 18  150px  A 18,   1866   Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876.   30px|link=:d:Q131819088Patteri 2, ruutikellari A 19  150px  A 19,      Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876.   30px|link=:d:Q131985620Patteri 2, ruutikellari A 20  150px  A 20,   1866   Rakennettiin vuoteen 1866 mennessä peltikattoisena ja yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876.   30px|link=:d:Q131985661Patteri 2, ruutikellari A 21   A 21,  1870-luvun alku   1870-luvun alussa rakennettiin graniittiperustaisia tykkiasemia, joihin kellari liittyi.   30px|link=:d:Q131985754Patteri 2, ruutikellari A 22  150px  A 22,   1866   Yhdistettiin maapeitteisenä valliin vuonna 1876. Vuoden 1895 jälkeen tykkiasema muutettiin vuoden 1877 mallin 11" tykeille sopivaksi.   30px|link=:d:Q131985808Patteri 3, ruutikellari A 23  150px  A 23,   1866   Rakennettiin kivisenä 1866 ja peitettiin maalla 1880-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 35  30px|link=:d:Q131985941Patteri 3, ruutikellari A 24  150px  A 24,      Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878.   30px|link=:d:Q132133618Patteri 4, ruutikellari A 25    A 25,   1873   Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä.   30px|link=:d:Q131739677Patteri 4, ruutikellari A 26  150px  A 26,      Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä ja peitettiin maalla 1878.   30px|link=:d:Q132131680Patteri 4, ruutikellari A 27    A 27,   1873   Vuonna 1873 rakennettiin kivinen tykinperusta ja siihen liittyvä suojakäytävä.   30px|link=:d:Q132133723Patteri 4, ruutikellari A 28  150px  A 28,      Patterin 4 tykit ovat rihlattuja 9" tykkejä 1870-luvulta.   30px|link=:d:Q132133761Patteri 4, ruutikellari A 29   A 29,      Rakennettiin kivisenä 1868 mennessä.   30px|link=:d:Q132134247Patteri 4, ruutikellari A 30  150px  A 30,         30px|link=:d:Q132005164Patteri 4, ruutikellari A 31 150px  A 31,   1876   Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 4:n käyttöruutikellariksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 36  30px|link=:d:Q132134664Patteri 2, ruutikellari A 33 150px  A 33,   1876   Ruutikellari rakennettiin vuonna 1876 patteri 2:n käyttöruutikellariksi ja peitettiin maalla samana vuonna. Suomenlinnan rakennusten historia s. 37  30px|link=:d:Q132134706

 Susisaari 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AMTraverssi Adlerfelt  150px  B 1,   1770    Rakennustyöt alkoivat 1756–1757, mutta ne jäivät kesken ja rakennus valmistui vuonna 1770.Suomenlinnan rakennusten historia s. 40  30px|link=:d:Q131468201Vaja B 2  150px B 2,   1878    Hirsirunkoinen laudoitettu vaja on valmistunut vuonna 1878. Suomenlinnan rakennusten historia, s. 42  30px|link=:d:Q131758414Vaja B 4  150px B 4,   ennen 1899    Vajan rakennusvuosi ei ole tiedossa, mutta se tapahtui ennen vuotta 1899. Hirsirunkoinen vaja siirrettiin ilmeisesti Harakasta Suomenlinnaan vuonna 1900.   30px|link=:d:Q131758442Vanha levyhalli  150px B 5,   1917    Rakennettiin vuonna 1917 pumppaamoksi, kattilahuoneeksi ja työpajoiksi. Käytetään nykyisin veneiden kunnostushallina. Suomenlinnan rakennusten historia, s. 44  30px|link=:Commons:Category:Levyhalli, Suomenlinna 30px|link=:d:Q131648873 Bastioni Höpken 150px B 6,   1750-1771    Bastionin rakentaminen alkoi jo 1750, mutta Susisaaren linnanpihan aukiosuunnitelma valmistui 1753, jolloin myös Höpkenin suunnitelmat muuttuivat.Suomenlinnan rakennusten historia s. 45  30px|link=:Commons:Category:Bastion Höpken 30px|link=:d:Q131539975Ruutikellari B 7 150px B 7,   1869    Kivinen ruutikellari B 7 rakennettiin 1869 puretun puisen ruutikellarin tilalle. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin vuonna 1878 maapeitteiseksi.Suomenlinnan rakennusten historia s. 46  30px|link=:d:Q131758485Käymälä  150px B 8,   1930-luvun alku    Käymälä Rakennettiin 1930-luvun alkupuolella Valmetin telakan käyttöön. Se ei ole enää käytössä.  30px|link=:d:Q131766371Majoitustila B 9 150px B 9,   1930    Rakennettiin ilmeisesti 1930 työnjohtajien parakiksi. Toiminut myöhemmin varastona, asuntona 1940-luvulla ja se kunnostettiin majoitustilaksi vuonna 1987.  30px|link=:d: Q131760604Dementjevin sauna  150px  B 10,   1877    Kauppias Dementjev rakennutti varuskunnalle noin vuonna 1877 telakka-altaan reunalle kivisen kaksikerroksisen saunan. Rakennuksen alkuperäistä huonejakoa on muutettu ja koko länsiosa purettiin 1960-luvun alussa nosturiradan tieltä. Itsenäisyyden aikana rakennus on ollut työpaja- ja varastokäytössä.  30px|link=:d:Q131646954Pumppuhuone  150px  B 11,   1932    Pumppukuilu valmistui todennäköisesti 1932. Aluksi sen päällä oli tiilinen pumppuhuone, jota madallettiin myöhemmin nosturiradan takia.Suomenlinnan rakennusten historia s. 48  30px|link=:d:Q131760866Bastioni Taube  150px  B 12,   1753–1773    Bastioni Taubea alettiin rakentaa vuonna 1753 ja puolustusmuurit valmistuivat vuonna 1757. Pommerin sota lykkäsi lopullista valmistumista vuoteen 1773.  30px|link=:d:Q131629110Ammusvalimo  150px  B 13,   1871–1872    Harmaakivinen valimo rakennettiin 1871-1872 bastioni Cedercreutzin puretun oikean siiven paikalle.Suomenlinnan rakennusten historia s. 50  30px|link=:d:Q131468477Uusi levyhalli  150px  B 14,   1945  arkkitehti K. Lehtovuori  Rakennettiin levyhalliksi ja konepajaksi vuonna 1945.   30px|link=:d:Q131628726Muuntamo / Tuulimylly 150px  B 15,   1798   Laivatelakan pumppuhuone valmistui ilmeisesti 1798. Siinä oli alun perin kolme kerrosta, joiden päällä oli puurakenteinen tuulimyllykoneisto. Kaksi ylintä kerrosta ja tuulimylly korvattiin pyramidikatolla 1863 ja rakennus muutettiin linnoitusrykmentin varastoksi 1867. Suomenlinnan rakennusten historia s. 51  30px|link=:d:Q131760898Tykistövaja 150px  B 16,   1873   Hirsirunkoinen vaja rakennettiin valettujen ammusten varastoksi vuonna 1873. Suomenlinnan rakennusten historia s. 52  30px|link=:d:Q131628864Bastioni Seth  150px  B 17a,   1750–1753   Bastionin vasen siipi ja kylki rakennettiin lähes valmiiksi vuosina 1750–1753.Suomenlinnan rakennusten historia s. 52-54  30px|link=:d:Q131628475Puolibastioni Hjärne  150px  B 17b,   1773–1776    Puolibastioni Hjärne rakennettiin 1750-luvulla valmistuneen bastioni Sethin oikean kyljen paikalle.Suomenlinnan rakennusten historia s. 55  30px|link=:d:Q131628362Tenalji von Fersen  150px  B 17c,   1773–1776   Tenalji von Fersen sijaitsee Suomenlinnan Susisaarella kuivatelakan etelälaidalla. Tenalji valmistui vuonna 1776 armeijan laivaston leipomoksi ahtaalle, vanhempien linnoituslaitteiden ja telakan rajaamalle alueelle.http://www.ark.fi/ark5_98/fersen.html Suomenlinnan rakennusten historia s. 56  30px|link=:Commons:Category:Tenaille von Fersen 30px|link=:d:Q57858017Karsseri  150px  B 18,   1864   Talo rakennettiin eristysselliksi pidätettyjä varten vuonna 1864. Suomenlinnan rakennusten historia s. 58   30px|link=:d:Q131629265Sauna- ja varastorakennus  150px  B 19,   1991  Tapani Kajaste, A-konsultit Oy Paritalon B 25 varasto- ja saunarakennus valmistui 1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 59   30px|link=:d:Q131760977Kurtiini Hamilton-Polhem(Tullimuseo)  150px  B 20,   1753 – 1777    Kurtiini Hamilton Polhemin rakentaminen alkoi vuonna 1753 ja työt viimeisteltiin vuoteen 1777 mennessä. 1770-luvulla rakennettu kurtiinirakennus on toiminut linnoituksen kasarmina ja vankilana. Peruskorjattiin vuosina 1987-1991 arkkitehtitoimisto Petri ja Severi Blomstedin suunnitelmien mukaan työpajoiksi. Tiloissa sijaitsee Tullimuseo.Suomenlinnan rakennusten historia s. 60  30px|link=:Commons:Category:Finnish Customs Museum 30px|link=:d:Q58786704 Bastioni, kaponieeri ja kavaljeeri Hamilton B 21   B 21,  1753 - 1770-luku   Varustuksen  tärkein tehtävä oli puolustaa telakan länsiosaa. Susisaaren rakennusten ja telakan historia. B 21  30px|link=:d:Q132745884Halkovaja B 22  150px  B 22,   ennen vuotta 1916   Halkovaja ja entinen käymälä on rakennettu ennen vuotta 1916. Suomenlinnan rakennusten historia s. 64  30px|link=:d:Q131761036Amiraalintalo  150px  B 23,   1764   Amiraalintalo valmistui pursi- ja soutuvenesataman vartiotuvaksi vuonna 1764.   30px|link=:d:Q131644764Pappila   150px  B 24,   1700-luku tai 1800-l. alku   Rakennuksen runko-osa on ainoa Suomenlinnassa ruotsalaiselta kaudelta säilynyt puurakennus. Sen tarkka rakennusaika ei ole tiedossa. Venäläisen kauden kartoissa se esiintyy vuodesta 1816 lähtien ja venäläisessä asiakirjamateriaalissa mainitaan, että se on ostettu ruotsalaisilta omistajilta.   30px|link=:d:Q131645949Asuinrakennus B 25  150px  B 25,   1990-1991  Tapani Kajaste, A-konsultit Oy Nk. Kultarannan paritalo rakennettiin vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 67  30px|link=:d:Q131761043Viestikeskus  150px  B 26a,   1897   Betoninen ammusvarasto rakennettiin 1897. Vuonna 1949 kattorakenteet vahvistettiin betonilla. Toisen maailmansodan aikana rakennus toimi rannikkopuolustuksen viesti- ja ilmavalvontakeskuksena.   30px|link=:d:Q131766524Insinööripatterin ammusvarasto B 26b 150px B 26b,   1869   Kivinen ruutikellari B 26b rakennettiin 1869. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin vuosina 1877-78 maapeitteiseksi. Myöhemmin se yhdistettiin viereen rakennettuun betonivarastoon.Suomenlinnan rakennusten historia s. 68  30px|link=:d:Q131766583Varuskuntakasarmi  150px B 28,   1866-1868   Kasarmi rakennettiin huonokuntoisena puretun edeltävän kasarmin paikalle vuosina 1866-1868. Vuosina 1983-1985 rakennus peruskorjattiin Pohjoismaisen taidekeskuksen toimitiloiksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 69-69  30px|link=:d:Q131643567Susisaaren suuri ruutikellari  150px  B 29,   1778   Kustavilaisena aikana rakennettiin Viaporiin kolme isoa ruutimakasiinia. Vuosina 1776–1778 rakennettu ruutikellari nr. 2 on näistä toisena säilynyt tähän päivään.Suomenlinnan rakennusten historia s. 70  30px|link=:d:Q131540017Talli  150px B 30,   1910   Rakennusrekisterien mukaan talli rakennettiin vuonna 1910. Se kunnostettiin traktoritalliksi 1970-luvun alussa.  30px|link=:d:Q131766622Bastioni Hårleman  150px B 31,   1750–1753   Bastionin rakentaminen aloitettiin vuonna 1750 ja se valmistui pääosin vuonna 1753.Suomenlinnan rakennusten historia s. 71  30px|link=:Commons:Category:Bastion Hårleman 30px|link=:d:Q131642758Tykistöpatterin ammusvarasto B 32 150px B 32,   1867   Väliaikaiset puiset ammusvarastot korvattiin kivisillä, tynnyriholvatuilla kellareilla 1867.Suomenlinnan rakennusten historia s. 74  30px|link=:d:Q131766634Vaja B 33  150px  B 33,  1881   Suomenlinnan rakennusten historia s. 75  30px|link=:d:Q131695103Vaja B 34 / Museokauppa  150px  B 34,   1876  Pjotr Petrovitš Benard   Vaja rakennettiin vuonna 1876, jolloin insinöörieversti Pjotr Petrovitš Benard oli insinöörihallinnon päällikkö. Venäläisellä kaudella vajassa säilytettiin muun muassa linnoitustykistön taloustarvikkeita. Kunnostettiin vuonna 1970-luvun lopulla Severi Blomstedin suunnitelmien mukaan. Rakennuksessa toimii Ehrensvärd-seuran perustama ja ylläpitämä museokauppa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 76  30px|link=:d:Q131699205Vaja B 35  150px  B 35,  1868   Vajalla on historiaa vuodesta 1811, mutta muutoksien vuoksi sen rakennusvuotena pidetään vuotta 1868, jolloin se siirrettiin nykyiseen paikkaansa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 77   30px|link=:d:Q131699384Halkovaja  150px  B 36,   1882   Vaja B 36 rakennettiin samaan aikaan kuin Sininen talo ja vaja B 38. Suomenlinnan rakennusten historia s. 78–80  30px|link=:d:Q131766643Paikallismajurin talo  150px  B 37,   1756  Carl Wijnblad (?)  Paikallismajurin talo sijaitsee Susisaaren linnanpihassa. Se rakennettiin linnanpihan ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1753–1756 upseeriasunnoiksi.   30px|link=:d:Q5405618 Halkovaja ja sauna  150px  B 38,   1882   Vaja ja sauna B 38 rakennettiin samaan aikaan kuin Sininen talo ja vaja B 36.   30px|link=:d:Q131766669Sininen talo  150px  B 39,   1882  Pjotr Petrovitš Benard  Sininen talo rakennettiin vuosina 1881–1882 yliupseerien asuinrakennukseksi Susisaaren linnanpihan eteläsivulle, jossa sijaitsi eteläsivun bastioni Ekebladin rauniot Krimin sodan jäljiltä. Alun perin sininen rakennus on säilyttänyt nimensä, vaikka se on vuodesta 1925 lähtien ollut keltainen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 81  30px|link=:d:Q131766814Ehrensvärd-museo (Ekebladin paviljonki)  150px  B 40,   1751–1756    Ekenbladin paviljonki rakennettiin alun perin 1751–1756. Se vaurioitui pahoin Krimin sodassa ja siihen on tehty useita muutostöitä. Rakennuksessa ollut Viaporin komendanttien asuntoja ja työhuoneita. Rakennus toimii nykyään Ehrensvärd-museona.Suomenlinnan rakennusten historia s. 82  30px|link=:Commons:Category:Ehrensvärd Museum30px|link=:d:Q11856942 Bastioni Palmstiernan talli  150px  B 41,   1770   Susisaaren sisimpään puolustusvyöhykkeeseen kuuluvan Bastioni Palmstiernan sisäpihalle rakennettiin vuonna 1770 tallirakennus. Rakennus on tämän jälkeen toiminut useassa eri käyttötarkoituksessa, kuten esim. upseerien asuinrakennuksena ja vankilana.Suomenlinnan rakennusten historia s. 83  30px|link=:d:Q131766850Suuri Palmstierna  150px  B 42a,   1749–1752, 1770–1775   Bastioni Palmstierna ja kaponieri Blomcreutz ovat osa Susisaaren sisempää linnoitusvyöhykettä. Suuri Palmstierna rakennettiin useassa eri vaiheessa, pääosin vuosina 1749–1752 sekä vuodesta 1770 eteenpäin.  30px|link=:Commons:Category:Great Palmstierna 30px|link=:d: Q131540048Kaponieeri Blomcreutz  150px  B 42b,   1749–1753, 1774–  Vuosina 1749–1752 rakennettiin yksikerroksinen varustus. Toinen vaihe käynnistyi vuonna 1774, jolloin kaponieeri korotettiin kaksikerroksiseksi ja se sai nykyisen nimensä.Suomenlinnan rakennusten historia s. 86    30px|link=:Commons:Category:Caponier Blomcreutz 30px|link=:d: Q131540098Kaponieeri de Carnal  150px  B 43,   1775–1777   Kaponieeri de Carnal esiintyy ensimmäisen kerran bastioni Palmstiernan aukioehdotuksen yhteydessä J. M. Sprengtportenin linnoitussuunnitelmassa vuodelta 1774. Suunnitelmasta toteutui ainoastaan kaponieeri de Carnal, joka rakennettiin vuosina 1775–1777.  30px|link=:Commons:Category:Caponier de Carnal 30px|link=:d: Q131653195Pieni Palmstierna B 44  150px  B 44,   1770    1770 rakennettiin bastioni Palmstiernan oikean siiven sisäpuolelle tiilikasarmi, jonka alemman kerroksen ulkoseinän muodosti 1749-52 rakennettu puolustusmuuri.Suomenlinnan rakennusten historia s. 88  30px|link=:d:Q131766856Pieni Palmstierna B 45  150px  B 45,   1840   Rakennettiin vuonna 1840 rakennuksen B 44 länsipuolelle, kiinni entiseen puolustusmuuriin.  30px|link=:d:Q131766860Bastioni Kunnia  150px  B 46,   1754–1757.   Bastioni Kunnia kuuluu Susisaaren bastionien muodostamaan linnoitusketjuun. Bastioni oli vielä 1757 keskeneräinen muurinharjoiltaan ja ampumatasoiltaan, jotka viimeisteltiin 1770-luvun alussa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 90   30px|link=:Commons:Category:Bastion Kunnia 30px|link=:d: Q131519357Raveliini Hyvä Omatunto  150px   B 47,   1754–1774    Raveliini Hyvä Omatunto on erillinen etuvarustus bastionirintamalle Kunnia–Hyve. Rakennuksessa on toiminut Suomenlinnan kesäteatteri vuodesta 1968. Rakennus kunnostettiin kesäteatteriksi Osmo Mikkosen suunnitelmien mukaan vuosina 1990–1993Suomenlinnan rakennusten historia s. 91–92  30px|link=:d: Q131518986Bastioni Hyve  150px  B 48,   1754–1774   Bastioni Hyve on osa Suomenlinnan neljän bastionin linnoitusketjua. Japanilainen teehuone Tokuyûan ijaitsee Susisaaressa, bastioni Hyveen punatiilisessä kasematissa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 93  30px|link=:Commons:Category:Bastion Hyve 30px|link=:d: Q131519726Bastioni Wrede  150px  B 49,    1750–1753   Bastioni Wrede on maapeitteitä lukuun ottamatta vuonna 1753 valmistunut Suomenlinnan bastioni.Suomenlinnan rakennusten historia s. 94  30px|link=:Commons:Category:Bastion Wrede  30px|link=:d: Q131607465Tenalji Casimir Wrede  150px  B 50,   1751–1754   Suomenlinnan rakennusten historia s. 96  30px|link=:d:Q132005412Polhemin kasematti / Paja  150px  B 51a,   1753–1755   Polhemin vasemman kyljen kaksi kasemattia kuuluivat bastionin vanhimpaan rakennusvaiheeseen. Suomenlinnan rakennusten historia s. 97  30px|link=:d: Q131608148 Bastioni Polhem  150px  B 51b,   1752–1755   Rakennustyöt alkoivat louhinnalla 1752. Seuraavana vuonna harmaakiviosa oli lähes valmis, mutta kasemattien ja muurinharjojen vesieristykset valmistuivat vasta 1755. Suomenlinnan rakennusten historia s. 98  30px|link=:d: Q131612080Vaja B 52 / Kesäteatterin varasto  150px  B 52,  1881   1700-luvun lopulla paikalla sijaitsi tykistövaja, joka vaurioitui vuoden 1855 pommituksissa. Uusi vaja rakennettiin puretun vajan perustuksille vuonna 1881. Suomenlinnan rakennusten historia s. 101  30px|link=:d:Q132154412Tsaplinskin huvila  150px  B 53,  1914   Esikuntakapteeni Tsaplinski rakensi hirsihuvilan 1914. Suomenlinnan rakennusten historia s. 102  30px|link=:d:Q131654056Kanttinauhatalo / asuinrakennus  150px  B 54,   1916-1917  arkkitehti Vänrikki Steinberg  Rakennettiin todennäköisesti venäläisen varuskunnan loppuvuosina 1916-17, mutta ensimmäisen maailmansodan aikana rakennetuista taloista on säilynyt vain vähän asiakirjoja.   30px|link=:d:Q131655136Kanttinauhatalon vaja  150px  B 55,   1982  Arkkitehtitoimisto Severi Blomstedt  Rakennettiin Kanttinauhatalon peruskorjauksen yhteydessä asukkaiden varastoksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 103  30px|link=:d:Q132158416 Kahvila Piper (kellari ja kivijalka)  150px  B 56,   1800-luku   Kellari on säilynyt 1800-luvulla rakennetusta huvimajasta. Itse kahvila on valmistunut 1928 A. W. Ranckenin suunnittelemana. Suomenlinna – Piperin puisto – Selvitys, Suomenlinnan hoitokunta  30px|link=:Commons:Category:Cafe Piper  30px|link=:d:Q111635271Von Schantzin huvila  150px B 57a,   1911-1912    Puhtaanapitourakoitsija ja kauppias Vasili Kolosov rakensi huvilan itselleen vuonna 1898.Suomenlinnan rakennusten historia s. 105  30px|link=:d:Q131531226Asuinrakennus B 58  150px  B 58,  1999Rakennusluvan päiväys  Arkkitehtitoimisto Topi Tuominen Oy     30px|link=:d:Q132154436Sauna 150px B 60,   1985  rakennusmestari Juhani Halonen  Sauna rakennettiin päärakennuksen B 61 ullakolta purettujen huoneiden hirsistä.Suomenlinnan rakennusten historia s. 106  30px|link=:d:Q132154518Kolosovin talo 150px B 61,   1898    Puhtaanapitopäällikkö ja merikapteeni Karl Anton von Schantz rakennutti huvilan työntekijöilleen vuonsina 1911-1912.  30px|link=:d:Q131519923Talousrakennus 150px B 62,   1969    Komentajakapteeni Antonio Veltheim rakennutti talous- ja asuinrakennuksen 1969. Vanha sauna- ja varastorakennus purettiin. Suomenlinnan rakennusten historia s. 107  30px|link=:d:Q132156057Vinssivaja 150px B 63,   1990-1991  Rainer Linderborg  Pienvenetelakan vinssivaja oli merkitty jo vuoden 1899 karttaan. 1930-luvulla vaja kunnostettiin, mutta se purettiin 1960-luvulla ja korvattiin uudella kevytrakenteisella vajalla. Huonokuntoinen vaja korvattiin uudella Rainer Linderborgin suunnitelmien mukaan 1990-91.  30px|link=:d:Q132156066Huoltorakennus B 65  150px  B 65,  1997  Arkkitehtitoimisto Topi Tuominen Oy     30px|link=:d:Q132156074Tykistöpatterin ammusvarasto B 66 150px B 66,   1867    Toinen Susisaaren tykistöpatterin ruutikellareista.  30px|link=:d:Q132134898Casimir Wreden patterin ammusvarasto 150px B 67,   1867-1868    Kivinen, tynnyriholvattu ammusvarasto rakennettiin 1867-1868. Alun perin sinkkipeltikattoinen varasto muutettiin myöhemmin maapeitteiseksi.  30px|link=:d:Q132135002Insinööripatterin ammusvarasto B 68 150px B 68,   1869    Kiviset, tynnyriholvatut ammusvarastot B 68-70 rakennettiin 1869. Alun perin sinkkipeltikattoiset varastot muutettiin vuosina 1877-78 maapeitteisiksi.Suomenlinnan rakennusten historia s. 109  30px|link=:d:Q132135118Insinööripatterin ammusvarasto B 69 150px  B 69,   1869     30px|link=:d:Q132135453Insinööripatterin ammusvarasto B 70 150px B 70,   1869      30px|link=:d:Q132136182Vaja B 71 150px B 71,   1960-luvun alku   Rakennettiin 1960-luvun alussa puuvajaksi ja käymäläksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 108  30px|link=:d:Q132156094Sauna B 72 150px B 72,   1988  Pentti Koponen  Sauna rakennettiin samalla paikalla palaneen saunarakennuksen tilalle vuonna 1988.  30px|link=:d:Q132156101Kioski B 76 150px  B 76,   2009  Gullichsen Vormala Arkkitehdit  Paikalta on purettu Esko Vormalan 1970-luvulla suunnittelema puinen kioski.   30px|link=:d:Q132156106Telakan portinvartijan koppi 150px  B 77,   1945    Rakennettiin vuonna 1945, kun sotakorvausteollisuus käynnistyi telakalla ja kulku oli tiukasti valvottu. Suomenlinnan rakennusten historia s. 111  30px|link=:d:Q132156121Telakan vaja B 78 150px  B 78,  2005  T. Koskenniemi, Suomenlinnan hoitokunta    30px|link=:d:Q132156142

 Iso Mustasaari 

 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AMRantakasarmi  150px  C 1,   1868–1870  arkkitehti Greifon  Galleria Rantakasarmi sijaitsee lauttalaiturin tuntumassa. Kivinen kasarmirakennus rakennettiin vuosina 1868–1870. Tilassa on aikaisemmin toiminut Pohjoismainen taidekeskus.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 114  30px|link=:Commons:Category:Jetty Barracks  Talli C 2  150px  C 2,   1868–1870   Rakennettu samanaikaisesti Rantakasarmin kanssa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 116  30px|link=:d:Q132156155Talli C 3  150px  C 3,   1868–1870   Rakennettu samanaikaisesti Rantakasarmin kanssa. Lavrentjevin talo  150px  C 7,   1911   Rappaus- ja maalarimestari Aleksander Lavrentjev rakennutti talon vuonna 1911. Suomenlinnan rakennusten historia s. 118  30px|link=:d:Q132156566Kasarmi / Suomenlinnan Päällystöyhdistyksen kerho  150px  C 8,   1892   Rakennettiin vuonna 1892 jalkaväen komppaniaa varten. Suomenlinnan rakennusten historia s. 119  30px|link=:d:Q132156582Koulu / Hostel Suomenlinna  150px  C 9,   1908-1909  Venäläinen hyväntekeväisyysyhdistys rakennutti talon kansakouluksi vähävaraisille lapsille vuosina 1908-1909.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 120  Semenovin leipomo  150px  C 10,   1888   Muonittaja Semenov rakennutti leipomon 1888. Suomenlinnan rakennusten historia s. 121 Asuinrakennus C 11  150px  C 11,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Kahden perheen talo rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 122   Asuinrakennus C 12  150px  C 12,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Yhden perheen talo rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. 1950-luvulla paikalta purettiin ns. Putankinin talo.  Petrovin vaja  150px  C 13,   1868  Rakennettiin talon C 14 varastoksi todennäköisesti yhtä aikaa päärakennuksen kanssa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 123 Petrovin talo  150px  C 14,   1868   Marketentti Aleksei Petrov rakennutti talon 1868. Suomenlinnan rakennusten historia s. 124 Semenovin talo  150px  C 15,   1866?   Rakennettu sen jälkeen, kun 1866 Viaporin insinöörihallinto kaavoitti korttelin kauppiaiden käyttöön. Suomenlinnan rakennusten historia s. 125 Sinebrychoffin leivintupa / asuinrakennus  150px  C 16,   1868   Rakennettiin Sinebrychoffin palveluskunnan taloksi vuonna 1868. Suomenlinnan rakennusten historia s. 126 Asuinrakennus C 17  150px C 17,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991.Suomenlinnan rakennusten historia s. 127 Nedonoskovin talo  150px C 18,   1860-luku    Marketentti Nedonoskov rakennutti kaksipäätyisen kaupparakennuksen 1860-luvulla. Kolmas pääty on laajennus vuodelta 1909. Suomenlinnan rakennusten historia s. 128 Lämpökeskus ja vaja  150px C 19,       Lautarakenteinen vaja saattaa olla osittain Venäjän vallan aikainen. Vajan taakse rakennettiin Galotškinin talon vuonden 1909 palon jälkeen palomuuri tiilistä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 129 Galotškinin piharakennus  150px C 20,   1909    Rakennuksen vanhin osa rakennettiin 1909 kaupan varastoksi ja vierastaloksi.  Galotškinin talo  150px C 21,   1909   Marketentti Galotškin osti talon 1847 ja kunnosti sen 1860-luvulla julkisivuiltaan ajanmukaiseksi. Talo paloi korjauskelvottomaksi 1909. Uuden rakennuksen harja käännettiin tien suuntaiseksi.Suomenlinnan rakennusten historia s. 130 Asuinrakennus C 22  150px C 22,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Merivartioston sauna  150px C 24,   1978  Arkkitehtitoimisto Osmo Sipari  Rakennettiin vuonna 1978 merivartioasemaa C 24 peruskorjattaessa.Suomenlinnan rakennusten historia s. 132 Jalkaväkikomppanian keittiö / Helsingin merivartioasema  150px C 25,   1891    Suunniteltiin vuonna 1891 muun muassa jalkaväkikomppanian keittiöksi. Peruskorjattiin vuonna 1978 Merivartioston käyttöön arkkitehtitoimisto Osmo Siparin suunnitelmien mukaan. Suomenlinnan rakennusten historia s. 133  30px|link=:Commons:Category:Suomenlinna coast guard station  Jauhovarasto  150px C 26,   1885    Rakennettiin vuonna 1885 tykistön jauhovarastoksi. Peruskorjattiin vuonna 1978 Merivartioston käyttöön arkkitehtitoimisto Osmo Siparin suunnitelmien mukaan.  Venevajat  150px C 27,   1916-1917    Venevajat rakennettiin 1916-1917 Viaporin Miinapataljoonan joukkojen kuljetusveneitä varten. Samanikäinen ja samanlainen vajapari purettiin huonokuntoisena rakennusten C 28 ja C 34 välistä vuonna 1969. Suomenlinnan rakennusten historia s. 135 Kruunulinna Ehrensvärdin läntinen siipirakennus, Pirunkirkko  150px  C 28,    1776–1786  kenraali Arbin  Pirunkirkko on kruunulinna Ehrensvärdin läntinen siipirakennus. Suomenlinnan rakennusten historia s. 136  30px|link=:Commons:Category:Crownwork Ehrensvärd30px|link=:d:Q16938960   Asuinrakennus C 29  150px  C 29,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991. Suomenlinnan rakennusten historia s. 138   Asuinrakennus C 30  150px  C 30,   1990-1991  Arkkitehtitoimisto Kari Järvinen & Timo Airas  Rakennettiin työsuhdeasunnoiksi Helsingin kaupungin työntekijöitä varten vuosina 1990-1991.    Kruunulinna Ehrensvärd, puolustusrintamaosa  150px  C 31,   1775–    Kruunulinna Ehrensvärdin puolustusrintamaosa käsittää keskusbastioni Stackelbergin, jonka molemmin puolin sijaitsevat kurtiinit  ja niiden päissä siipirakennuksiin liittyvät puolibastionit.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 139  30px|link=:Commons:Category:Crownwork Ehrensvärd30px|link=:d:Q16938960  Lautavarasto  150px  C 33,   1992-1995  Arkkitehtitoimisto Harris-Kjisik  Puutavaravarasto rakennettiin palvelemaan rakennuksessa C 34 toimivaa puusepänverstasta.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 141 Miinapaja / Puutyöverstas  150px  C 34,      Miinapaja rakennettiin ensimmäisen maailmansodan loppuvuosina, eikä piirustuksia ole säilynyt.  Konepajan varasto  150px  C 35,      Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 37 ja  39.Suomenlinnan rakennusten historia s. 142 Insinöörijoukkojen konepaja  150px  C 36,      Tyyliltään klassismin sävyttämä jugend-rakennus valmistui venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen toisessa vaiheessa kuten C 34.  Varasto C 37  150px  C 37,      Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 35 ja  39.Suomenlinnan rakennusten historia s. 143 Nostotelakan konehuone / verstas  150px  C 39,      Rakennettiin venäläisellä kaudella Varvilahden telakka-alueen varhaisimmassa vaiheessa, kuten C 35 ja  37. Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus  150px  C 40,   1776–1786  kenraali Arbin  Kruunulinna Ehrensvärdin itäinen siipirakennus valmistui vuonna 1786.Suomenlinnan rakennusten historia s. 140  30px|link=:Commons:Category:Crownwork Ehrensvärd30px|link=:d:Q16938960    Lennätinasema / tullin venetukikohta  150px  C 41,   1915   Lennätin- ja puhelinasema rakennettiin 1905 Kruunulinna Ehrensvärdin itäisen siipirakennuksen (C 40) viereen.Suomenlinnan rakennusten historia s. 146 Kellotapuli ja aita  150px  C 42,   1888-18891872 (aita)   Kellotapuli rakennettiin 1888-1889. Siihen liittyvä aita oli lahjoitusten turvin valmistunut jo 1872. Suomenlinnan rakennusten historia s. 147  30px|link=:Commons:Category:Suomenlinna Church Bell Tower30px|link=:d:Q131737701Suomenlinnan kirkko  150px  C 43,   1849–1854  Konstantin Ton (alkuperäissuunnitelma), Einar Sjöström (muutossuunnitelma), Jarl Eklund  Aleksanteri Nevskin kirkko valmistui vuonna 1854. Kirkko oli tyyliltään viisikupolinen, bysanttilais-venäläinen ortodoksikirkko. Suomen itsenäistyttyä ortodoksinen esineistö varastoitiin ja kirkko vihittiin luterilaiseksi varuskuntakirkoksi. Neljän pikkutornin kupolit purettiin vuonna 1919. Julkisivumuutoksesta järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti vuonna 1923 arkkitehti Einar Sjöström, joka kuoli samana vuonna. Muutostyöstä käytiin kiivasta keskustelua, mutta se toteutettiin kilpailun tuomaristoon kuuluneen Jarl Eklundin valvonnassa. Pääkupolin sipuli poistettiin, torni rakennettiin ulkoa nelikulmaiseksi ja pikkukupolien kannat jätettiin vesikaton alle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 148–150  30px|link=:Commons:Category:Suomenlinna Church30px|link=:d:Q3100829Kaponieeri 1  150px  C 44,   1787-1788   Rakennus sijaitsee Suomenlinnan Ison Mustasaaren pohjoisrannalla.Suomenlinnan rakennusten historia s. 151 Pohjoinen polygoni  150px  C 47,   1777–1805    Sprengtportenin vuoden 1774 yleissuunnitelman mukainen Ison Mustasaaren pohjoisrannan pituinen suora muuri rakennettiin hitaasti vuosina 1777–1805. Suomenlinnan rakennusten historia s. 152 Vaja C 48  150px  C 48,   1995  Reetta Amper  Rakennuksen C 49 pihavaja sijaitsee pohjoisen polygonin muuria vasten paikalla, jossa on vanhastaan ollut päärakennuksen piharakennuksia. Viimeisin purettiin vuonna 1995, jolloin nykyinen vaja valmistui. Suomenlinnan rakennusten historia s. 154 Sotilaskeittiö / asuinrakennus C 49  150px  C 49,   1841   C 49 rakennettiin vuonna 1841 sotilaskeittiöksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 155 Halkovaja / Autotalli C 50  150px  C 50,   1959    Tiilipilarirakenteinen Kurtiinitalon puuvaja rakennettiin pohjoisen polygonin muuria vasten vuonna 1959 kuten viereinen koulurakennus C 55. Vaja kunnostettiin autosuojaksi vuonna 1994. Suomenlinnan rakennusten historia s. 156 Halkovaja / Autotalli C 51  150px  C 51,      Kurtiinitalon puuvaja kunnostettiin autosuojaksi vuonna 1994.  Kurtiinitalo ja bastioni Bielke  150px  C 52,   1761–1762, 1762–1847  Augustin Ehrensvärd, J. M. Sprengtporten  Bastioni Bielke ja Kurtiinitalo muodostavat rakennuksen C 52 Isolla Mustasaarella. Pohjoinen, suora Kurtiinitalo rakennettiin 1761–1762. Bastioni Bielken vasen siipi rakennettiin Ehrensvärdin suunnitelmien mukaan 1762–1772 ja oikea siipi 1772–1775 J. M. Sprengtportenin suunnitelmien mukaan. Venäläisellä kaudella rakennuksiin tehtiin muutoksia, suurimpana korottaminen kolmekerroksiseksi vuosina 1845–1847. Suomenlinnan rakennusten historia s. 157 Suomenlinnan Upseerikerho  150px  C 53,   1875–1876   Suomenlinnan upseerikerho on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti samoissa tiloissa toiminut upseerikerho.  http://www.ark-jn.fi/renovation/irenovation.htmSuomenlinnan rakennusten historia s. 159  30px|link=:Commons:Category:Officer’s Club, Suomenlinna  30px|link=:d:Q131737823Noakin arkki  150px  C 54,   1764–1780-luku  (Carl Hårleman), Jean Eric Rehn, ja A. E. Gete  Noakin arkki on Suomenlinnan suurin asuinrakennus ruotsalaiselta kaudelta ja se on myös Suomen ensimmäinen asuinkerrostalo. Rakennuksen arkkitehtuurissa on havaittavissa vaikutteita Carl Hårlemanilta ja suunnitteluun ovat osallistuneet Jean Eric Rehn ja A. E. Gete. Rakennus korotettiin nelikerroksiseksi 1780-luvulla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 161  30px|link=:Commons:Category:Noah's Ark, Suomenlinna Koulu  150px  C 55,   1959  Lauri Pajamies, rakennusvirasto  Helsingin kaupunki rakennutti Suomenlinnaan uuden kansakoulun vuonna 1959.Suomenlinnan rakennusten historia s. 163 Taitettu kurtiini  150px  C 56,   1777-1788   Taitettu kurtiini rakennettiin Sprengtportenin 1774 suuren yleissuunnitelman mukaan. Asuinrakennus / Rantatalo  150px  C 57,   1912   Rakennettiin 1912 armeijan varusvarastoksi. Nykyisin asuinkäytössä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 164 Aliupseeritalo / Asuinrakennus C 58 150px  C 58,   1876-1877   Rakennettiin 1876-1877 muonavarastoksi. Vuonna 1920 sen sisäosat tuhoutuivat tulipalossa. Korjattiin vuosina 1931-1932 asuinrakennukseksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 166  Bastioni Horn  150px  C 59,   1775   Bastioni Horn rakennettiin vuosina 1774–1775 J. M. Sprengtportenin yleissuunnitelman mukaan.  Venevajat C 60 ja C 61  150px  C 60 ja C 61,   1846–1851   Suomenlinnan Ison Mustasaaren itärannan pieneen satamaan rakennettiin vuosina 1846–1851 yhteensä kahdeksan tiilipilarein vahvistettua puuvajaa. Vajoista neljä paloi Krimin sodan pommituksissa, ja vuonna 1920 yhdessä vajoista sattui tulipalo, jonka seurauksena yksi purettavaksi määrätyistä kranaateista räjähti sytyttäen myös viereiset ammukset. Vajoista kaksi paloi perustuksiaan myöten, ja kaksi muuta rakennusta kärsivät pahoin. Vajoista kaksi on säilynyt tähän päivään.  Pesula 150px  C 62,   1910-luvun alku   Rakennus C 62 rakennettiin 1910-luvun alussa suolanpoistolaitokseksi. 1920-luvun jälkeen rakennus toimi useita vuosikymmeniä pesulana. Peruskorjattiin ja laajennettiin 1980-luvulla Kirmo Mikkolan suunnitelmien mukaantoimistokäyttöön Suomenlinnan hoitokunnan isännöintitoimistolle. Suomenlinnan rakennusten historia s. 168 Oleninin talo  150px  C 65,   1911   Insinööri Olenin rakensi talon 1911. Peruskorjattu yhden perheen käyttöön 1989-1990.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 169  Vasiljevin talo / Nukkemuseo  150px  C 66,   1911-1913   Kapteeni Vasiljev sai luvan rakentaa mansardikattoisen huvilan vuonna 1911, mutta se toteutettiin harjakattoisena. Talon 1913 ostanut Nedonoskov rakensi ulkoeteisen talon päätyyn. Peruskorjattiin vuonna 1982. Kellarikerroksessa toimii nukkemuseo ja kahvio.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 170  Jääkellari / vaja  150px  C 70,   1895–1898   Rakennettiin 1895-1898 jääkellariksi upseeritalojen asukkaille. Suomenlinnan rakennusten historia s. 171  Lennättimen kanslia / asuinrakennus  150px  C 71,   1906–1910   Rakennettiin 1906-1910 upseerien asunnoksi ja sotilaslennättimen kansliaksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 172  Jääkellari  150px  C 72,   1906–1910   Rakennuksen C 71 jääkellari Tykistölahdelle suuntautuvine portaineen rakennettiin 1906-1910.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 173  Inventaariokamari  150px  C 74,    1778–1783  todennäköisesti Fredrik af Chapman  Tykistölahden rannalla sijaitseva inventaariokamari ja siihen liittyvä mastovaja rakennettiin vuosina 1778–1783. Inventaariokamari vaurioitui Krimin sodan pommituksissa vuonna 1855. Mastovaja tuhoutui täysin.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 174  30px|link=:Commons:Category:Suomenlinna MuseumSoittokunnan talon sauna 150px C 75a,   1981    Rakennettiin Soittokunnan talon peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1981. Saunarakennuksen eteläpäädyssä on askartelutila. Suomenlinnan rakennusten historia s. 175 Soittokunnan talon vaja 150px C 75b,   1981    Ulkovarasto rakennettiin vuonna 1981.  Upseerikasarmi / Soittokunnan talo  150px  C 76,   1841   Soittokunnan talo valmistui vuonna 1841. Rakennus paloi Krimin sodassa, mutta se kunnostettiin heti sodan jälkeen. Vuonna 1902 rakennuksessa sattui jälleen tulipalo, jonka jälkeen suojakatto poistettiin ja tilalle laitettiin tavallinen peltikatto.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 176 Viaporin linnoitustykistön maneesi, nyk. Sotamuseon Maneesi  150px  C 77,   1881  arkkitehti Greifon  Viaporin linnoitustykistön maneesi rakennettiin vuosina 1880–1881 tykistön harjoituksia varten. Timo ja Tuomo Suomalainen suunnittelivat rakennuksen peruskorjauksen näyttelyhalliksi Sotamuseolle, joka muutti tiloihin 1989.Suomenlinnan rakennusten historia s. 177  30px|link=:Commons:Category:Manege Military Museum30px|link=:d:Q14950393Suomenlinnan pelastusasema  150px C 78,   1915    Rakennettiin talliksi vuonna 1915. Suomenlinnan rakennusten historia s. 178  30px|link=:Commons:Category:Suomenlinna Rescue Station30px|link=:d:Q14116218Tykistön maneesi  150px C 81,   1903-1904    Linnoitustykistön maneesi rakennettiin 1903-1904. Suomenlinnan rakennusten historia s. 179 Sotilaskeittiö C 82  150px  C 82,   1842   Rakennettiin vuosina 1841-42 kuten sotilaskeittiö C 49.Suomenlinnan rakennusten historia s. 182  Tykistökasarmi / Vaasan kasarmi  150px  C 83,   1849–1853   Kolmikerroksinen kasarmirakennus rakennettiin kahta sataa perheellistä rivimiestä varten. Heti valmistumisen jälkeen rakennus muutettiin naimattoman miehistön kasarmiksi 1 180 sotilaalle.   30px|link=:Commons:Vaasa Barracks, SuomenlinnaKasarmi C 84  150px  C 84,   1839–1840   Varuskuntakortteliin sijoittuva kasarmi rakennettiin vuosina 1839–1840. Sotavankileirin aikaan vuosina 1918–1919 rakennuksessa toimi kolmannen vankipiirin kanslia. Muuten 1900-luvulla rakennus on ollut asuntoina. Rakennuksen peruskorjaus tehtiin 1970-luvun lopulla.  Vaja C 85  150px  C 85,   1890   Rakennettiin 1890 samana vuonna palaneen vajan perustuksille. Suomenlinnan rakennusten historia s. 185  Sotilaskeittiö / Työsiirtolan toimisto C 86  150px  C 86,   1841   C 86 rakennettiin vuonna 1841. Rakennus on toiminut muun muassa sotilaskeittiönä, pesulana ja työsiirtolan toimistona.   Saunavaja  150px  C 87,   ei tiedossa   Rakennuksen C 88 pihapiiriin kuuluvan saunavajan rakennusvuosi ei ole tiedossa. Suomenlinnan rakennusten historia s. 187  Sokolovin talo  150px  C 88,   1913   Kirkonpalvelija V. Sokolov rakennutti hirsitalon vuonna 1913. Suomenlinnan rakennusten historia s. 188  Sarvilinna Hessenstein  150px  C 93,   1775–1777   Rakennettu Sprengtportenin yleissuunnitelman 1774 mukaisesti.    30px|link=:Commons:Category:Hornwork Hessenstein30px|link=:d:Q131737879

 Pikku Mustasaari 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AMKurtiini Stromberg-Scheffer  150px  D 1,   1751–1753, 1773-1774    Ensimmäisessä vaiheessa 1751–1753 rakennettiin vain matala puolustusmuuri. Toisessa vaiheessa muuria korotettiin ja sen taakse tehtiin pulpettikattoinen kurtiinirakennus. Suomenlinnan rakennusten historia s. 200   Bastioni Scheffer  150px  D 2,   1751–1753, 1773-1774    Bastioni Scheffer rakennettiin vuosina 1751–1753 suoraan kalliolle ilman sisätiloja. Maaston muotoa hyväksi käyttäen tehtiin vasempaan kylkeen yksi kasematti.   30px|link=:Commons:Category:Bastion Scheffer30px|link=:d:Q131738067Bastioni Stromberg  150px  D 3,   1751–1753, 1773-1774    Vuosina 1751–1753 tehtyä rakennustyötä täydennettiin Sprengtportenin laajan yleissuunnitelman mukaan Nils Mannerschanzin johdolla vuosina 1773–1774.   30px|link=:Commons:Category:Bastion Stromberg Bastioni Stiernroos  150px  D 7,   1753–1756     Bastioni Stiernroos rakennettiin vuosina 1753–1756, mutta viimeisteltiin vielä vuosina 1770–1773.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 205  Bastioni Löwenhielm  150px  D 8,   1753–1756, 1773–1775   Ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1753–1756 valmistui bastionin oikea siipi ja kylki ilman kasematteja sekä kärkikasematti, joka muodosti vasemman siiven ja kyljen. Vasen siipi ja kylki sekä osa oikean siiven puolustusmuuria saatiin valmiiksi toisessa rakennusvaiheessa 1773–1775.    Pikku-Mustasaaren ruumishuone  150px  D 9,   1846   Ruumishuone kuului vuoden 1844 yleiseen sairaalasuunnitelmaan ja se toteutettiin vuosina 1845–1846. Keltaiseksi maalattu empiretyylinen rakennus on ulkoiselta asultaan säilynyt melko hyvin.Suomenlinnan rakennusten historia s. 207  Kurtiini Löwenhielm-Stiernroos  150px  D 10,   1754, 1769-75    Matala kurtiinimuuri rakennettiin vuonna 1754 ja sitä laajennettiin 1769-74. Varsinainen kurtiinirakennus on vuosilta 1773-74.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 208 Apteekkitalo  150px  D 11,   1752–1756, 1849-1850    Apteekkitalo rakennettiin yksikerroksisena vartiotuvaksi vuosina 1752–1756. Vuosina 1849–1850 apteekkitaloa korotettiin yhdellä kerroksella. Apteekkitalon lounaan puoleinen luonnonkivestä muurattu seinä on yhteydessä Bastioni Stiernroosin vasemman siiven kanssa.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 209  Sairaala / Merisotakoulun luokkarakennus  150px  D 12,   1828-1831  Carl Ludvig Engel  Carl Ludvig Engelin suunnittelema sairaala rakennettiin vuosina 1828–1831.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 210 Sairaala / Merisotakoulu  150px  D 13,   1849–1852    Sairaala rakennettiin vuosina 1849–1852. Nykyisin Merisotakoulun käytössä.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 212 Kasarmi / Merisotakoulun asuntola  150px  D 14,   1754-1756   Kasarmi rakennettiin vuosina 1754-1756. Suomenlinnan rakennusten historia s. 214 Vartiotupa / Planetaario  150px  D 15,   1820   Rakennus suunniteltiin 1819 ja rakennettiin 1820 hirsisen vartiotuvan paikalle.  Sauna / varasto  150px  D 22,   1845    Sauna rakennettiin vuosina 1844–1845 merisotilashallinnon sairaalan saunaksi. Suomenlinnan rakennusten historia s. 216 Kulkutautisairaala / Merisotakoulun esikunta  150px  D 23,   1916    Sairaala D 23 rakennettiin kulkutautien osastoksi ensimmäisen maailmansodan aikana, ilmeisesti 1916. Suomenlinnan rakennusten historia s. 218 Verstas / asuinrakennus  150px  D 24,   1845    Yksikerroksinen hirsinen meriviraston verstaaksi rakennettiin vuosina 1844–1845. 1920-luvulta lähtien asuinkäytössä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 219 Muuntamo  150px  D 25,   1929    Tiilirakennus rakennettiin rakennusrekisterin mukaan vuonna 1929. Suomenlinnan rakennusten historia s. 220 Saunatalo  150px  D 26,   1902-1904   Saunatalo rakennettiin merisotasairaalan pesulaksi ja saunaksi vuosina 1902-1904. 1926 pesulasali ja saunaosasto muutettiin asunnoiksi. Vuosien 1991-1992 peruskorjauksen yhteydessä rakennettiin taloon Merisotakoululle 26 oppilaan asuntola. Suomenlinnan rakennusten historia s. 221-222 

 Länsi-Mustasaari 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta LähdeAmmusvarasto E 1 / Patteri 4  150px  E 1,   1869   Vuonna 1869 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1878 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 226Ammusvarasto E 2 / Patteri 3  150px  E 2,   1869   Vuonna 1869 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1878 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Rakennus E 3  150px  E 3,   1757–1760   Rakennus E 3 on osa vain osittain toteutuneesta Länsi-Mustasaaren huoltokeskussuunnitelmasta. Se rakennettiin kasarmiksi vuosina 1757–1760.  Upseeripaviljonki  150px  E 4,   1759–1761   Rakennus kuuluu samaan huoltokeskussuunnitelmaan kuin rakennukset E 3 ja E 5. Se rakennettiin v. 1759–1761 upseerien asuinrakennukseksi.   Kasarmi E 5  150px  E 5,   1756–1761   Kasarmi E 5 rakennettiin käyttökuntoon vuosina 1756–1761, mutta sen väliaikainen puukatto korvattiin kunnollisella vasta vuonna 1798.  Ammusvarasto E 6 / Patteri 3  150px  E 6,   1868   Vuonna 1868 rakennettiin ammusvarasto kurtiini Tessin–Gyllenborgin eteläpäätyyn. Vuonna 1877 sinkkipeltikatto korvattiin maapeitteellä. Suomenlinnan rakennusten historia s. 233Kurtiini Tessin–Gyllenborg  150px  E 7,   1749–1751 ja 1755   Bastionit Tessin ja Gyllenborg ja kurtiini niiden välissä rakennettiin 1749–1751 ja 1755. Bastionit jäivät myöhemmin venäläisen vallivyöhykkeen alle, mutta kurtiini yhdistää edelleen patterit 1 ja 2. Nallensauna  150px  E 9,   1949  Heikki Sysimetsä  Turvekattoinen saunarakennus valmistui 1949.  Suomenlinnan rakennusten historia s. 234Sotaoikeuden talo  150px  E 11,   1875  Pjotr Petrovitš Benard  Sotaoikeuden talo rakennettiin vuonna 1875 linnoitusrykmentin laboratorioksi kiväärin patruunoiden valmistusta varten.   E 12 Leipomo/asuinrakennus  150px  E 12,   1762   E 12 on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1762. Rakennusta on myöhemmin muutettu ja laajennettu.Kaponieeri Löwen / Miinaluokka  150px  E 14,   1825-1826   Vuosina 1753-56 rakennettu Kaponieeri Löwen purettiin ja sen tilalle rakennettiin ruutivarasto 1825-26.Suomenlinnan rakennusten historia s. 237Ammusvarasto E 19 / Patteri 1  150px  E 19,   1867   Vuonna 1867 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1875–1876 peitettiin maalla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 239Ammusvarasto E 27 / Patteri 2  150px  E 27,   1868   Vuonna 1868 rakennettu ammusvarasto. Vuonna 1877 peitettiin maalla. Suomenlinnan rakennusten historia s. 242Patteri 3, miehistösuoja E 28  150px  E 28,   1900–1901   Patteri 3 rakennettiin ruotsalaisaikaisen bastioni Tessinin päälle vaiheittain jo Krimin sodasta lähtien. Betonoidut tykkiasemat rakennettiin vuosina 1900–1901. Patteri 3, miehistösuoja E 29  150px  E 29,   1900–1901   Miehistösuojissa E 28 ja E 29 on kaksi kasemattia. 

 Särkkä 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta LähdeKaponieeri von Törne   150px  F 1    1750–1752  Ei tietoa  Kaponieeri von Törne sijaitsee Särkän saarella.Suomenlinnan rakennusten historia s. 246 Kaponieeri Gerdes   150px  F 2   1750–1752  Ei tietoa  Kaponieeri Gerdes on lähes identtinen peilikuva kaponieeri von Törnestä.Suomenlinnan rakennusten historia s. 248  Kurtiini von Törne – Gerdes  150px  F 3   1751–1754  Ei tietoa  Kurtiini von Törne – Gerdes laskee kaponieeri von Törnestä kaponieeri Gerdesiin päin.Suomenlinnan rakennusten historia s. 249  Bastioni Liewen  150px  F 4 Särkkä,   1749–1751 (1774–1790-luku)  Ei tietoa  Bastioni Liewen sijaitsee Särkän saarella, jonka linnoittaminen aloitettiin vuonna 1749. Bastioni rakennettiin uudelleen vuoden 1774 suunnitelmien mukaan ja valleja korotettiin vielä uudestaan 1780- ja 1790-luvuilla.Suomenlinnan rakennusten historia s. 250

 Pormestarinluoto 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta Lähde AMPormestarinluodon patteri  150px  G,   ei tietoa  ei tietoa  Patterissa on neljä tykkiasemaa. Sen tarkkaa rakennusvuotta ei tiedetä. Vuoden 1864 yleisasemapiirustuksessa on maininta "uudelleen rakennettu viiden tykin patteri". Sitä aikaisemmissa kartoissa luodolla ei esiinny rakenteita.Suomenlinnan rakennusten historia s. 256  30px|link=:Commons:Category:Pormestarinluoto (Suomenlinna)

 Lonna 
 Rakennus Kuva Osoite/Sijainti Rakennettu Suunnittelija Tietoa rakennuksesta LähdeMiinavarasto  150px  H 1,   1837 (1885)   Rakennettiin vuonna 1837 tykistön ruutivarastoksi. Perusteellisen korjauksen myötä muutettiin miinavarastoksi 1885.Suomenlinnan rakennusten historia s. 260 Miinojen kokoonpanorakennus   H 2,   1915  Valmistui lattioita lukuun ottamatta 1915.Suomenlinnan rakennusten historia s. 261 Miinavarasto  150px  H 3,   1882-1883  Suomenlinnan rakennusten historia s. 262 Miinavarasto  150px   H 5,   1882  Suomenlinnan rakennusten historia s. 263 Vartiotupa   H 6,   1860   Laajennettu 1882 ja 1902.Suomenlinnan rakennusten historia s. 264 Miinalaboratorio / asuinrakennus   H 7,   1887 tai 1890  Suomenlinnan rakennusten historia s. 265 Sauna   H 8,   1925  Suomenlinnan rakennusten historia s. 266 

 Lähteet 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
 Helsingin kaupungin liitetiedosto jossa on luetteloitu Suomenlinnan rakennukset ja niiden historialliset nimet 12.5.2017 (pdf)

Suomenlinna
Luokka:Suomenlinna