Syyrian sisällissodan sairaalapommitukset

Syyrian sisällissodan sairaalapommitukset olivat Venäjän ja Syyrian hallituksen joukkojen tekemiä iskuja, jotka kohdistuivat erityisesti sairaaloihin ja terveysasemiin Bašar al-Assadin hallinnon ulkopuolisilla alueilla. Venäjä ja Syyria ovat toistuvasti kiistäneet tehneensä iskuja.

 Tausta 
Jo ennen Venäjän joukkojen liittymistä konfliktiin, Syyrian asevoimat oli iskenyt sairaaloihin alkuvuodesta 2012. Elokuussa ja marraskuussa 2012 hallituksen joukot hyökkäsivät Aleppon Dar al-Shifan sairaalaa vastaan. YK:n tutkijat luonnehtivat hyökkäyksiä systemaattisiksi. YK pyrki viemään Syyrian hallituksen teot Kansainväliseen rikostuomioistuimen (ICC) käsiteltäväksi, mutta Kiina ja Venäjä estivät etenemisen YK:n turvallisuus­neuvostossa vuonna 2014 käyttämällä veto-oikeuttaan. 

Physicians for Human Rights -järjestön (PHR) raportin mukaan terveydenhuollon toimipaikkoja vastaan hyökättiin 313 kertaa maaliskuusta 2011 elokuuhun 2015. Järjestön mukaan Syyrian hallituksen joukot olivat vastuussa yli 90 prosentista hyökkäyksistä, ja jokainen niistä täyttää sotarikoksen tunnusmerkistön.,

 Venäjän vetäytyminen YK:n sopimuksesta 
Kesäkuussa 2020 Venäjä vetäytyi YK:n sopimuksesta, jossa sotiville osapuolille annetaan sairaaloiden koordinaatit niiden pommittamisen välttämiseksi. Venäjä perusteli päätöstä väittämällä, että terroristiryhmät olivat käyttäneet tietoja väärin.

 Venäjän ja Syyrian hyökkäykset terveydenhuoltoa ja sairaaloita vastaan Syyriassa 

 2015–2018 
Atlantic Council -ajatushautomon raportin mukaan pommitukset lisääntyivät selvästi Venäjän liityttyä sotaan. Aleppossa 15 sairaalaa joutui toistuvien iskujen kohteiksi, kesä–lokakuussa 2016 niitä pommitettiin 73 kertaa. Assadin liittolaiset käyttivät myös rypälepommeja sekä kemiallisia aseita. Physicians for Human Rights -järjestön mukaan vuonna 2015 Syyrian ja Venäjän joukot iskivät 346 kertaa sairaaloihin ja terveyskeskuksiin. Toukokuun ja joulukuun 2016 välillä iskuja oli noin 200.

Ennen maaliskuuta 2016 Aleppon maakunnassa oli pommitettu yli kuutta sairaalaa. 28. huhtikuuta 2016 Aleppon Al-Quds-lastensairaalan tuhoisassa iskussa kuoli vähintään 27 ihmistä. Iskun tekijä jäi epäselväksi. Kesä–joulukuussa 2016 Aleppon M2-sairaalaan iskettiin ainakin 12 kertaa maasta ja ilmasta käsin. Yhtenä kesäkuun viikonloppuna kuusi Aleppon sairaalaa tuhottiin. Paikallisten mukaan liikkumista rajoittivat sekä tarkka-ampujat että jatkuvat pommitukset. Lokakuussa 2016 M10-sairaala pommitettiin toimintakelvottomaksi. Sairaalan johtajan mukaan iskussa käytettiin tynnyri-, rypäle- ja klooripommeja.,

 ,


Pommitukset eivät rajoittuneet Aleppoon. 20. lokakuuta 2015 venäläinen pommikone iski Syrian American Medical Society -järjestön kenttäsairaalaan Sarminissa.  Helmikuussa 2016 kohteena oli lastensairaala Azazissa; Venäjä väitti iskeneensä Isisin kohteisiin. , Samassa kuussa Syyrian armeija pommitti kahta Maarrat an-Numanin sairaalaa, joista toinen toimi Lääkärit ilman rajoja -järjestön tuella. Venäjän tiedottaja Dmitri Peskov kehotti luottamaan Syyrian hallituksen lähteisiin ja väitti amerikkalaisten tehneen yhden iskuista.

France24:n toimittaja Douglas Herbert totesi helmikuussa 2016, että Assadin turvallisuusjoukot olivat useiden selvitysten mukaan pidättäneet, kiduttaneet ja teloittaneet lääkäreitä, joiden ”rikos” oli haavoittuneiden hoitaminen. 12. marraskuuhun 2015 mennessä 95 prosenttia Aleppon lääkäreistä oli kuollut tai paennut. Kapinallisille tämä merkitsi, että haavoittuminen lähes varmasti johti hoidon puutteeseen, mikä heikensi heidän taistelutahtoaan.

Heinäkuussa 2016 Syyrian ja Venäjän joukot pommittivat Ataribin sairaalaa. Elokuussa 2016 terveydenhuoltolaitoksiin iskettiin keskimäärin 17 tunnin välein. Yksi iskuista kohdistui Darayyan viimeiseen toimivaan sairaalaan, johon pudotettiin napalmia sisältäneitä tynnyripommeja. Syyrian siviilipuolustus pelasti sairaalasta 25 ihmistä. Huhtikuussa 2017 pommit tuhosivat Maarrat an-Numanin sairaalan. Syyrian armeijan kaasuhyökkäys Khan Sheikhounin klinikalle herätti laajaa huomiota Yhdysvalloissa. Kaasuiskun jälkeen Yhdysvallat teki Shayratin ohjusiskun.

Syyskuussa 2017 Syyrian hallituksen pommikoneet iskivät useita kertoja Rahman-sairaalaan Khan Sheikhonissa, ja samana päivänä venäläiset pommittivat al-Tah-sairaalaa Idlibin maaseudulla. Useita potilaita ja kaksi sairaanhoitajaa kuoli. Lokakuussa 2017 ICRC raportoi, että kymmenen sairaalaa oli vaurioitunut kymmenen päivän aikana, mikä esti satojen tuhansien ihmisten pääsyn hoitoon Raqqan, Idlibin ja Itä-Ghutahin alueilla.Syria violence at worst level since Aleppo: ICRC. 5.11. 2017. Al Jazeera.

Vuoden 2018 alussa Idlibin sairaaloihin tehtiin lisää iskuja, myös kemiallisilla aseilla.,

 ,
 ,
  Huhtikuun 2018 hyökkäys Douman sairaalaan nostatti kansainvälisen kriisin.,

 ,
  Iskusta syytettiin Syyrian armeijaa,,

 ,
  mutta Assad ja Venäjä väittivät tapahtumaa lavastukseksi.,

  Isku johti Israelin hyökkäykseen Syyrian lentotukikohtaan 9. huhtikuuta 2018,

  sekä Yhdysvaltojen, Ranskan ja Ison-Britannian ohjusiskuihin 14. huhtikuuta 2018.,

 ,


 2019–2024 
YK:n humanitaarisen avun toimiston OCHA:n mukaan huhtikuun lopun ja kesäkuun alun välillä 2019 Syyrian hallituksen ja Venäjän pommitukset vaurioittivat Idlibissä 24 sairaalaa ja 35 koulua. Useat sairaalat olivat antaneet sijaintitietonsa Syyrian hallitukselle ja YK:lle iskujen välttämiseksi, mutta tieto ei estänyt hyökkäyksiä. Yhdeksän sairaalan koordinaatit oli toimitettu YK:n kautta Venäjälle, ja nämäkin sairaalat joutuivat pommitusten kohteiksi. 

Syyrian armeijan pommitukset tuhosivat 15. toukokuuta 2019 Tarmalan synnytys- ja lastensairaalan Etelä-Idlibissä. Klinikka tarjosi terveyspalveluja noin 6000 ihmiselle kuukausittain. Union of Medical Care and Relief Organizations -järjestön mukaan mukaan tämä oli jo 19. pommitettu sairaala aikavälillä 28.4.–15.5.2019.

Amnesty International raportoi, että tammi–helmikuussa 2020 Luoteis-Syyrian sairaaloihin tehtiin kuusi iskua, joista neljä Syyrian ja kaksi Venäjän tekemiä. Samalla aikavälillä alueen kouluihin kohdistui 28 ilma- ja maahyökkäystä. WHO kertoi, että yli puolet Syyrian terveydenhuoltolaitoksista oli sisällissodan aikana vaurioitunut tai tuhoutunut.

 Uhrit 
New Yorkissa toimiva Physicians for Human Rights (PHR) on seurannut Syyriassa terveydenhuollon työntekijöihin ja laitoksiin kohdistuneita hyökkäyksiä. Järjestön mukaan vuosien 2011 ja lokakuun 2019 välillä tapahtui vähintään 583 hyökkäystä, joista 266 tapahtui sen jälkeen, kun Venäjä liittyi konfliktiin syyskuussa 2015. Samalta ajanjaksolta on raportoitu vähintään 916 terveydenhuollon työntekijän kuolemaa.

 Sairaalapommitukset osana Venäjän sotastrategiaa 
Arvioitaessa Venäjän roolia sairaalapommituksissa on hyödyllistä tuntea maan johtajan Vladimir Putinin toimintamalleja. Putin on liittoutunut autoritaaristen johtajien kanssa maista, joissa sananvapautta rajoitetaan voimakkaasti: Syyrian Bašar al-Assad, Venezuelan Nicolás Maduro, Valko-Venäjän Aljaksandr Lukašenka, Kiinan Xi Jinping,

  ja Pohjois-Korean Kim Jong-un. Autoritaarinen hallintotapa ei kuitenkaan yksin todista Venäjän suorittaneen tiettyjä pommituksia.

 Tutkimukset Venäjän osallisuudesta 
New York Times tutki neljää sairaalapommitusta, jotka tapahtuivat 5 toukokuuta 2019. Tutkimuksessa hyödynnettiin videoita, lentojen lokikirjoja sekä tuhansia Venäjän lennonjohdon ja lentäjien välisiä äänitteitä. Videoiden metadata paljasti kuvausajat, ja kuvauspaikat vahvistettiin Google Earthin avulla. Kaikki aineisto koottiin yhteen laajaan taulukkoon. Tutkijoiden mukaan ”todisteet olivat selviä jokaisessa tapauksessa”, ja kokonaiskuva Venäjän roolista oli synkkä.,

Syyriassa oli 11 vuoden aikana tehty 601 hyökkäystä noin 400 terveydenhuollon kohteeseen, eikä ketään tekijöistä ollut saatettu oikeuteen. Venäjä on estänyt YK:n turvallisuusneuvostossa Syyrian tapausten viemisen Kansainväliseen rikostuomioistuimeen (ICC). Sairaalapommitukset eivät myöskään ole uusi ilmiö Venäjän sotatoimissa: Tšetšenian sodissa venäläisjoukot tuhosivat tai vaurioittivat yli 24 terveydenhuollon kohdetta osana poltetun maan taktiikkaansa.

Ukrainan sodan ensimmäisten 100 päivän aikana Venäjä hyökkäsi WHO:n mukaan noin 200 sairaalaa vastaan. Syyrian ja Ukrainan konfliktien välillä on muitakin yhtäläisyyksiä: molempien pommituskampanjoiden suunnittelussa on toiminut Aleksandr Dvornikov, lempinimeltään ”Syyrian teurastaja”, joka johti Venäjän ilmaoperaatioita Syyriassa ennen siirtymistään Ukrainan sotatoimiin.

 Kansainvälinen reaktio 
The Interpreter kuvasi sairaalahyökkäyksiä ”hienostuneeksi strategiaksi”, jonka tarkoituksena oli murtaa kapinallisten vastarinta.

Helmikuussa 2016 Wilson Centerin Venäjä-asiantuntija Michael Kofman totesi, että Venäjä käytti suurimmaksi osaksi ohjaamattomia pommeja. Hänen mukaansa kyse ei ollut täysin umpimähkäisestä pommituksesta, vaan pommittamisesta huomattavasti heikommalla tarkkuudella, eli mikä väistämättä johti siviilikohteisiin osumiseen.

Syyskuun lopulla 2016 YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon ilmoitti, että iskut Aleppon sairaaloihin olivat sotarikoksia.

Lokakuussa 2016 Yhdysvallat vähensi yhteydenpitoa Venäjän kanssa Isisin vastaisessa kampanjassa vastauksena venäläisten jatkuviin siviilikohteiden, kuten sairaaloiden, pommituksiin. Venäjä vastasi tähän jäädyttämällä Yhdysvaltojen kanssa tehdyn sopimuksen plutoniumin käytön vähentämisestä.

Marraskuussa 2016 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja Susan Rice antoi Syyrialle ja Venäjälle varoituksen toistuvista sairaalapommituksista.

Atlantic Council julkaisi helmikuussa 2017 raportin, jossa dokumentoitiin Venäjän tekemät sairaalaiskut Aleppon valtauksen aikana. Raportin mukaan iskujen määrä, Assadin hallituksen erittäin hyvä paikallistuntemus ja hallituksen tapa takavarikoida lääkkeitä humanitaarisilta saattueilta viittasivat tahalliseen toimintaan. Samassa raportissa todistettiin myös Syyrian hallituksen käyttäneen kemiallisia aseita.

Kun kesäkuun alkuun 2019 mennessä yli 20 Luoteis-Syyrian sairaalaa oli pommitettu, kymmenet kansainvälisesti tunnetut lääkärit, kuten Denis Mukwege, Peter Agre, Sarah Wollaston, Terence English, David Nott ja Zaher Sahloul, vaativat YK:ta tutkimaan sairaaloihin kohdistuneet iskut ja kehot­tivat kansainvälistä yhteisöä painostamaan Venäjää ja Syyriaa hyökkäysten lopettamiseksi.
 Lähteet 

Luokka:Syyrian sisällissota
Luokka:Venäjän sotahistoria