Salus-sairaala

Salus-sairaala oli Helsingin Kaivopuistossa osoitteessa Kalliolinnantie 4:ssä vuosina 1929–1983 toiminut yksityinen sairaala. Sen perustivat sisarukset Ida ja Maria Rytkönen (k. 1943).Ihatsu, Sanna & Lehtonen, Riitta & Piha, Heikki & Seitsalo, Seppo: ”Sairaala Salus”, TERVEISIÄ SAIRAALASTA. Postikortit kertova pääkaupunkiseudun sairaaloiden historiasta., ss. 279-280. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin taidetoimikunta, 2017. .

Rytköset olivat toimineet sairaanhoitajina Helsingissä jo aiemmin. Ensimmäisen gynekologisen Ensi-sairaalan he olivat perustaneet jo vuonna 1901 Kruununhakaan. Sairaala muutti ensimmäisinä vuosinaan useaan kertaan, päätyen lopulta Laivurinkadulle vuonna 1909. Vuonna 1919 sairaala muutti vielä Vuorikatu 22:een oman sairaalan rakennustöiden ajaksi.

Rakennus edustaa arkkitehtuuriltaan 1920-luvun klassismia. Sen on suunnitellut perustajien nuorin sisar, arkkitehti Kerttu Rytkönen. Siinä oli aluksi 50 vuodepaikkaa. Sairaalan erityisaloja olivat synnytykset, kirurgia ja naistensairaudet. Synnytyspaikkoja oli 8-12 ja sairaalassa toimi 12 naistentautien ja synnytysten alan lääkäriä, merkittävimpänä Laimi Leidenius. Vuonna 1930 sairaalassa toimi 50 lääkäriä kaikilta erikoisaloilta. Vuonna 1934 rakennuksen eteen sijoitettiin Emil Cedercreutzin suunnittelema Pekka-koirapatsas, jonka tämä oli suunnitellut oman Pekka-koiransa kuvaksi. Obstetrinen toiminta lopetettiin vuonna 1940.

Ida Rytkönen luovutti sairaalan vuonna 1945 Wihuri-säätiön käyttöön ja toimi ylihoitajana vuoteen 1954 saakka. Vuonna 1947 Rytkösten neljännen sisaren pojasta, sisätautilääkäri Pentti Halosesta tuli sairaalan ylilääkäri. Häntä voidaan pitää Suomen korketasoisen kardiologian isähahmona. ja hänen johdollaan Salus-sairaalasta kehitettiin sydäntautien tutkimuksen yksityinen huippuyksikkö, Wihurin tutkimuslaitos. Saluksessa tehtiin Suomen ensimmäinen sydänkatetrisaatio vuonna 1948 sekä ensimmäiset sydänangiografiat. Sotien jälkeen sairaalan paikkaluku oli 30.

Rakennus toimi sairaalana säätiön alaisuudessa vuoteen 1983 saakka. Vuonna 1985 siitä muokattiin lääketieteellinen tutkimuslaitos, ja vuonna 2013 rakennus remontoitiin toimistoiksi, kun tutkimus siirtyi Biomedicumiiin Meilahteen. Nykyisin rakennuksessa pitävät toimistojaan muun muassa Wihurin rahasto, Suomen Meripelastusseura sekä lukuisat taideinstituutiot.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Uusi, ajanmukainen yksityissairaala Helsinkiin, Helsingin Sanomat, 29.04.1928, nro 117, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Uusi, ajanmukainen yksityissairaala Helsingissä, Helsingin Sanomat, 06.10.1929, nro 270, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Kolmen sisaruksen yhteistyö, Kansan kuvalehti, 01.01.1933, nro 1, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Luokka:Helsingin entiset sairaalat
Luokka:Kaivopuisto