Jaana Nikula

Jaana Nikula (s. 1962) on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä ja tietokirjailija. Hän suomentaa ruotsinkielistä kauno- ja tietokirjallisuutta.

Nikula valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1990 aineina teatteritiede, kotimainen kirjallisuus sekä Itä-Aasian tutkimus. Hän on toiminut Suomen Journalistiliittoon kuuluvan Kääntäjien ammattiosaston (KAOS) puheenjohtajana.

 Palkinnot ja tunnustukset 
 Otavan kirjasäätiön Erkki Reenpää -suomentajapalkinto 2017
 Mikael Agricola -palkinto 2018 (Johanna Holmströmin teoksen Sielujen saari ja Zinaida Lindénin teoksen Rakkaus kolmeen appelsiiniin suomennoksista)
 Jarl Hellemann -palkintoehdokkuus 2018

 Käännöksiä 
 Anna Johansson: Norsu nailoneissa: naiseudesta, ruumiista ja nälästä (2001)
 Marianne Backlén: Karma (2002), Linnoitukset (2006)
 Anna Jansson: Vaitelias Jumala (2002), Kalpeat ja kuolleet (2003), Loputon uni (2004), Hopealantti (2005), Jäljet lumessa (2006), Outoja lintuja (2007), Pääkallovaras (2008), Loputon uni (2010)
 Karin Alvtegen: Tuntematon (2003), Häpeä (2006), Syyllisyys (2006)
 Tamara T.: Ciona: elinkiertoelin (2003)
 Åke Edwardson: Jukeboksi (2004), Niin korkealla pääskyset, ettei niitä nähdä voi (2011), Tapaaminen Esteponassa (2012)
 Madeleine Hessérus: Paljain jaloin (2004)
 Elisabeth Rynell: Paluu (2004)
 Zinaida Lindén: Ennen maanjäristystä (2005), Kirjeitä Japanista (2007), Nuorallatanssija (2009), Monta maata sitten (2013), Rakkaus kolmeen appelsiiniin (2017)
 Alexandra Coelho Ahndoril: Tyko Brahen tähtitaivas (2007)
 Eva Wahlström: Homma hanskassa (2007)
 John Ajvide Lindqvist: Ystävät hämärän jälkeen (2008), Ihmissatama (2009), Kuinka kuolleita käsitellään (2010), Kultatukka, tähtönen (2011)
 Emma Juslin: Frida ja Frida (2008), Yksin yhdessä (2009)
 Marianne Käcko: Tapa minut, äiti! (2008)
 Boel Westin: Tove Jansson : sanat, kuvat, elämä (2008)
 Camilla Läckberg: Mantelintuoksua lumimyrskyssä (2009)
 Arja Saijonmaa: Arjan saunakirja (2010)
 Erik Wahlström: Kärpäsenkesyttäjä (2010), Kaunein on se jota rakastaa (2013)
 Michael Hjorth & Hans Rosenfeldt: Mies joka ei ollut murhaaja (2011), Oppipoika (2012), Mykkä tyttö (2015), Hylätyt (2016)
 Jens Lapidus: Luksuselämää (2011), Vip-huone (2014), Sthlm delete (2015), Top dog (2017)
 Lars Sund: Aamu-unisen lintubongarin tunnustukset (2011)
 Sara Razai: Olen etsinyt sinua (2012)
 Ulf Stark: Diktaattori (2012)
 Mari Jungstedt: Vaarallinen leikki (2013)
 Mikael Niemi: Veden viemää (2013), Karhun keitto (2018)
 Philip Teir: Talvisota: avioliittoromaani (2013), Tällä tavalla maailma loppuu (2017), Neitsytpolku (2020)
 Jonas Joelson: Tabula Rasa (2014)
 Agneta Rahikainen: Edith: runoilijan elämä ja myytti (2014)
 Marie Hermanson: Hämäränmaa (2015)
 Petteri Nuottimäki: Varaudu pahimpaan (2016)
 Johanna Holmström: Sielujen saari (2017)
 Golnaz Hashemzadeh Bonde: Olimme kerran (2018)
 Annika Sandelin: Yönmustaa ja ihanaa (2018)
 Anne Swärd: Vera (2018), Jackie (2021)
 Ebba Witt-Brattström: Vuosisadan rakkaussota (2018)
 Lena Frölander-Ulf: Nelson Tiikeritassu (2019)
 Stina Jackson: Hopeatie (2019), Erämaa (2020)
 Sanna Tahvanainen: Kirsikoita lumessa (2019)
 Hans Rosenfeldt: Surman susi (2020)
 Alex Schulman: Polta nämä kirjeet (2020), Eloonjääneet (2021), Malman asema (2022)
 Linda Lampenius: Kesytön elämäni (2021)
 Jakob Lind: Isoisän pistooli (2021)

 Omia teoksia 
 Ella, Ella Erosen elämäkerta (1998)
 Polttava katse, Regina Linnanheimon elämä ja elokuvat (2000)

 Lähteet 

Luokka:Suomentajat
Luokka:Vuonna 1962 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt