Maria Walewska

Maria Walewska (os. Łączyńska); (7. joulukuuta 1786 Brodne, Kiernozia, Łowiczin piirikunta,  Puola-Liettua – 11. joulukuuta 1817 Pariisi, Ranskan toinen kuningaskunta) oli puolalainen kreivitär ja Ranskan keisari Napoleonin rakastajatar. Hänen on arveltu yrittäneen taivutella Napoleonia palauttamaan Puolan itsenäisyys ja mahdollisesti vaikuttaneen Napoleonin päätökseen perustaa Varsovan herttuakunta vuonna 1807.Neil M. Heyman: Walewska, Marie (1786–1817)  Women in World History: A Biographical Encyclopedia (2002), Encyclopedia.com. Viitattu 24.11.2019.Maria Walewska  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 24.11.2019.

Suku ja koulutus
Maria Walewska syntyi rikkaaseen puolalaiseen Łączyńskin aatelissukuun, jolla oli sukutila Kiernoziassa lähellä Varsovaa. Hänen isänsä oli maanomistaja, Gostýnin starosti, kreivi Mateusz Łączyński ja äitinsä niin ikään varakkaan aatelissuvun jäsen Eva Zaborowska.

Suku menetti pääosan maistaan Puolan jaoissa ja Walewskan isä kaatui Maciejowicen taistelussa vuoden 1794 epäonnistuneen Kościuszkon kapinan aikana. Eräs Marian kotiopettajista oli ranskalainen Nicolas Chopin, säveltäjä Frédéric Chopinin isä. Maria opiskeli vuosina 1800–1803 luostarikoulussa Varsovassa. 
pienoiskuva|Maria Łączyńska, kreivitär Walewska, kreivitär Ornano, François Gérard 1810

 Avioliitto 
Koska perhe ja nuoremmat veljet olivat pahasti velkaantuneita, vanhin tytär Maria nai vuonna 1804 vain 18-vuotiaana ylhäisaateliin kuuluneen 68-vuotiaan kaksinkertaisen lesken, kreivi Anastazy Colonna-Walewskin (n. 1733–1815), joka oli ollut Puolan viimeisen kuninkaan Stanisław II August Poniatovskin kamariherra.Marie Walewska  Napoleon.org 2014. Viitattu 24.11.2019.

Heille syntyi yksi lapsi:

 Antoni Rudolf Bazyli (14. kesäkuuta 1805), jonka Marian huomattavasti vanhemmat kälyt ottivat heti pois äidiltään itselleen kasvatettavaksi. 

 Suhteet 
Ranskan armeijan valloitettua Puolan neljännen liittokunnan sodan aikana vuonna 1806 Walewska tutustui nuoreen ranskalaiseen luutnanttiin Charles de Flahautiin, joka oli Ranskan ulkoministerin Charles Maurice de Talleyrandin avioton poika. Walewska lähti aviomiehensä kartanosta ja ryhtyi työskentelemään vapaaehtoisena ranskalaisessa sotilassairaalassa Varsovassa. 

Hän saattoi tavata Napoleonin ohimennen jo tämän ollessa matkalla kohti Varsovaa, mutta he tutustuivat viimeistään tanssiaisissa, jotka järjestettiin Varsovan kuninkaanlinnassa tammikuussa 1807 keisarin kunniaksi tämän saapuessa kaupunkiin.Knut Mykland (suom. Heikki Eskelinen): Otavan suuri maailmanhistoria 13: Suuret vallankumoukset, s. 258–260. Otava, Helsinki 1985. Heille kehittyi pian suhde. Puolan poliittiset johtajat toivoivat Napoleonin palauttavan maan menetetyn itsenäisyyden ja ilmeisesti kannustivat Walewskaa ryhtymään isänmaallisista syistä Napoleonin rakastajattareksi voidakseen vaikuttaa tämän Puolan-politiikkaan. Rakastavaiset oleskelivat huhtikuusta kesäkuuhun 1807 yhdessä Finckensteinin linnassa (nyk. Kamieniec, Warmia-Masurian voivodikunta) Itä-Preussissa. Vielä samana vuonna Napoleon perusti Varsovan herttuakunnan, joskin suurin osa Puolasta jäi yhä Venäjälle eivätkä puolalaiset patriootit olleet tähän tyytyväisiä. Heinäkuussa 1807 Napoleon allekirjoitti Tilsitin rauhansopimukset Venäjän ja Preussin kanssa ja palasi Pariisiin; on epävarmaa, veikö hän Maria Walewskan mukanaan.

Walewska jatkoi kirjeenvaihtoa Napoleonin kanssa ja tapasi tätä Pariisissa ja Wienissä vuosina 1808 ja 1809. Vuonna 1809, keisarin voitettua viidennen liittokunnan sodan, Maria Walewska asui useita kuukausia Napoleonin residenssi Schönbrunnin linnan lähellä Wienin valloituksen jälkeen, jossa lokakuussa allekirjoitettiin Schönbrunnin rauhansopimus. Syksyllä 1809 Walewska alkoi odottaa lasta Napoleonille ja palasi Walewiceen synnyttämään. Napoleonilla oli ollut monia muitakin rakastajattaria, mutta siihen mennessä kaikki suhteet samoin kuin hänen ensimmäinen avioliittonsa Joséphine de Beauharnais’n kanssa olivat olleet lapsettomia. [Napoleonilla oli kuitenkin jo avioton vuonna 1806 syntynyt poika Charles Léon Denuelle (1806–1881)] Maria Walewskan raskaus vakuutti Napoleonin siitä, että lapsettomuuden syynä oli Joséphinen eikä hänen itsensä hedelmättömyys. Tämä kannusti Napoleonia ottamaan eron Joséphinesta ja naimaan Itävallan arkkiherttuatar Marie Louisen saadakseen laillisen perillisen. Heille syntyi avioton poika:

 Alexandre Colonna-Walewski syntyi 4. toukokuuta 1810. Alexandre toimi diplomaattina ja Ranskan ulkoministerinä serkkupuolensa Napoleon III:n ollessa keisarina.

Marian aviomies kreivi Walewski tunnusti pojan omakseen. Napoleon kutsui vuonna 1810 Walewskan ja Alexandren asumaan Pariisiin ja hänet esiteltiin virallisesti Ranskan hovissa vuonna 1811. Maria otti eron kreivi Walewskista vuonna 1812. Maria Walewska tapasi Napoleonin poikansa Alexandren kanssa syyskuussa 1814 tämän ollessa karkotettuna Elban saarella ja viimeisen kerran Malmaisonin linnassa muutamaa päivää Waterloon taistelun jälkeen vuonna 1815. 

 Toinen avioliitto 
Vuonna 1816 Maria Walewska nai pitkäaikaisen rakastajansa Napoleonin pikkuserkun, Ranskan marsalkka, kreivi Philippe Antoine d’Ornanon (1784–1863).

Heille syntyi lapsi:

 Rodolphe-Auguste Louis Maurice d'Ornano (9. kesäkuuta 1817 – 14. lokakuuta 1865), Ornanon kreivi 

Kolmas raskaus heikensi hänen terveyttään ja hän kuoli munuaissairauteen vain 31-vuotiaana joulukuussa 1817. Hänet haudattiin kotiseudulleen Kiernoziaan ja sydän haudattiin Ornanon sukuhautaan Pariisin Père-Lachaisen hautausmaalle. 

Populaarikulttuurissa
Greta Garbo näyttelee Maria Walewskaa ja Charles Boyer Napoleonia Clarence Brownin ohjaamassa elokuvassa Kreivitär Walewska (1937).

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Puolalaiset aateliset
Luokka:Rakastajattaret
Luokka:Vuonna 1786 syntyneet
Luokka:Vuonna 1817 kuolleet