Lumisadenäkö

Lumisadenäkö () on huonosti tunnettu oireyhtymä, jota sairastava näkee lakkaamatta pieniä, väriseviä valkoisia tai harvemmin mustia pisteitä näkökentässään analogisen television kohinan eli ”lumisateen” tavoin. Potilaat kärsivät usein myös monista muista näköhäiriöistä, kuten valoyliherkkyydestä, hämäränäön heikkoudesta, jälkikuvista, lasiaissamentumista ja silmiä kiinni pidettäessä näkyvistä liikkuvista väripilvistä. 

Monet potilaat eivät huomaa tilassaan mitään poikkeuksellista, koska he ovat aina nähneet maailman lumisateen läpi ja sen vuoksi ajattelevat muidenkin näkevän samoin. Tästä syystä on vaikea arvioida häiriön yleisyyttä.

Nykykäsityksen mukaan oireyhtymä on synnynnäinen ja jatkuu läpi elämän. Virallista hoitokeinoa ei ole löydetty, mutta lamotrigiinista, asetatsolamidista ja verapamiilista on ollut apua osalle potilaista.

 Oireet 
Lumisadenäön keskeisin oire on analogisen television ”lumisateen” kaltainen jatkuva näön häiriötila, jossa pienet, vilkkuvat pisteet peittävät koko näkökenttää kauttaaltaan mutta eivät kuitenkaan estä näkemistä niin, ettei potilas voisi toimia normaalisti elämässä. Lumisade näkyy molemmissa silmissä ja usein myös silloin, kun ne ovat suljettuina.

Muita näköaistiin liittyviä oireita ovat valoyliherkkyys, kuvan tai värin viipyminen usein vastaväreinä sen jälkeen, kun se on poistunut näkökentästä, heikko hämäränäkö, liikkuvien kohteiden ”hännät”, lasiaissamentumat, jälkikuvat, valkoisten pintojen värinä, silmiä kiinni pidettäessä näkyvät liikkuvat väripilvet, näkökentän äkillinen välähtäminen valkoisena salaman tavoin, valonlähteistä lähtevät pitkät valopylväät ja hetkittäisesti maailman näkeminen ikään kuin harmaan sumuverhon läpi eli käytännössä kontrastin väheneminen.

Näköaistiin liittymättömiä oireita ovat migreeni, tinnitus, korvanpaineongelmat, huimaus ja tasapaino-ongelmat, derealisaatio, puhe- ja keskittymisvaikeudet, ahdistus, masennus ja paniikkituntemukset.

Oireiden havaitaan pahenevan usein aivojen ja silmien rasittuessa esimerkiksi tietokoneen ruutua katsoessa tai stressin vuoksi.

 Syyt 
Oireyhtymän syytä ei tunneta. Tutkijat ovat arvelleet, että perimmäisenä syynä saattaisi olla näköaivokuoren neuronien yliaktiivisuus aivojen takaraivolohkossa. 

Lumisadenäkö saattaa olla yksi lakkaamattoman ja infarktittoman migreeniauran oireista tai seurauksista. 

Hallusinogeenien rooli oireyhtymän synnyssä on epäselvä. Hallusinogeenien käytöstä johtuva aistivääristymien jäännöstila (HPPD) yhdistetään usein oireyhtymään, sillä joillakin oireet ovat alkaneet niiden käytön jälkeen.

Moni neuro-oftalmologi uskoo, ettei oireyhtymä ole lääketieteellinen sairaus vaan jonkin muun sairauden huonosti ymmärretty oire.

 Hoitokeinot 
Oireyhtymään ei ole tunnettua hoitokeinoa. Mikään tutkittu hoitokeino ei ole kyennyt parantamaan oireita, mutta osalle potilaista oireiden lievittäminen on ollut mahdollista lamotrigiinilla, asetatsolamidilla tai verapamiililla.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
Simulaatio lumisadenäöstä

Luokka:Näkövammaisuus
Luokka:Neurologiset sairaudet
Luokka:Englanninkieliset sanat ja sanonnat