Buleuterion (Miletos)

Miletoksen buleuterion oli antiikin aikainen buleuterion eli kaupungin neuvoston käytössä ollut rakennus Miletoksessa Vähässä-Aasiassa, nykyisessä Turkissa.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|upright=0.52|Buleuterionin propylonin ennallistettu kulmaus. Pergamon-museo.
pienoiskuva|vasen|upright=0.52|Ennallistuspiirros rakennuksen julkisivusta.

Buleuterion rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuosien 175–164 eaa. aikana. Se on ajoitettu rakennuksesta löydetyn omistuspiirtokirjoituksen perusteella. Kirjoituksen mukaan veljekset Timarkhos ja Herakleides omistivat rakennuksen Antiokhos IV:n puolesta Didyman Apollonille, Hestia Bulaialle ja Miletoksen demokselle eli kansalle. Rakennuksella on saattanut olla varhaisempi edeltäjä, mutta siitä ei tiedetä mitään.

Buleuterionissa kokoontui Miletoksen bule eli neuvosto. Ennen buleuterionin rakentamista bulen arvellaan kokoontuneen Miletoksen teatterissa. Rakennus oli käytössä vielä roomalaisella kaudella. Siihen tehtiin tuolloin muutoksia ja lisäyksiä, jotka on ajoitettu keisari Augustuksen ajalle ja vielä myöhemmälle keisarikaudelle.

 Rakennus 

Buleuterion sijaitsi Miletoksen keskustassa Pohjoisen agoran ja Eteläisen agoran välissä, kaupungin keskusaukion länsilaidalla. Rakennus oli suorakulmainen, ja sen koko oli noin 34,8 × 55,9 metriä. Sen julkisivuna ja pääsisäänkäyntinä toimi itäsivu. Itäsivulla oli propylon, jossa oli julkisivun puolella neljä korinttilaista pylvästä ja pihan puolella, kahden keskimmäisen kohdalla, kaksi doorilaista pylvästä. Propylonin leveys oli noin 10,9 metriä. Sen takana oli peristyyli- eli pylväikköpiha, jossa oli pylväiköt pohjois- ja eteläpuolella sekä itäsivulla propylonin kummallakin puolella. Pylväät edustivat doorilaista tyyliä. Pihan koko oli noin 34,8 × 31,6 metriä ja pylväikköjen leveys noin 5,5 metriä.

Pääsalin sisällään pitänyt varsinainen buleuterion-rakennus sijaitsi kokonaisuuden länsiosassa. Sen koko oli noin 34,8 × 24,3 metriä. Rakennuksen ulkoseinän yläosassa oli doorilaisia puolipylväitä. Saliin johti neljä ovea itäseinässä eli peristyylin puolelta ja kaksi ovea länsiseinässä. Salin sisällä oli 18 kivistä penkkiriviä hieman puolikaarta laajemmassa muodossa. Niille mahtui arviolta noin – henkeä. Penkkiriveille johti neljä porraskäytävää. Takakulmissa oli portaikot yläriveille. Rakennus oli katettu puusta tehdyllä katolla. Kattoa tuki neljä joonialaista pylvästä. Näin rakennus yhdisteli kaikkia kolmea klassista pylväsjärjestelmää.

Roomalaisella kaudella peristyylipiha kivettiin marmorilaatoilla. Pihan keskelle rakennettiin suurikokoinen alttari, joka on ulkonäkönsä vuoksi aiemmin tulkittu myös hautamuistomerkiksi. Se oli koristeltu korinttilaisilla pylväillä, häränpäillä ja mytologisia aiheita esittäneillä reliefeillä. Alttari liittyi mahdollisesti keisarikulttiin. Rakennuksesta on löydetty useita piirtokirjoituksia.

Buleuterionin propylonin kulmaus on nykyisin ennallistettuna Pergamon-museossa Berliinissä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Buleuterionit
Luokka:Miletoksen rakennukset ja rakennelmat