Leena Ahtola-Moorhouse

Leena Ahtola-Moorhouse (s. 1946 Huittinen)Anu Uimonen: Kohtalona Helene (vai tilaajille) Helsingin Sanomat 19.5.2012. Viitattu 18.10.2019. on suomalainen taidehistorioitsija.

Ahtola-Moorhousea pidetään yhtenä maailman johtavista Helene Schjerfbeck -asiantuntijoista. Hän on tutkinut myös muita suomalaisia taiteilijoita, kuten Ellen Thesleffiä, Wäinö Aaltosta, Gunnar Finneä, Ville Vallgrenia, Fanny Churbergiä, Sigrid Schaumania ja Anita Snellmania.Aino Frilander: ”Hyvästi söpöys ja suloisuus”, HS Teema 4/2018, s. 18–20. Ahtola-Moorhouse valmistui taidehistorian maisteriksi vuonna 1974. Hän työskenteli Suomen taideakatemian näyttely- ja tiedotusosastolla eri tehtävissä vuosina 1974–1990 ja Ateneumin taidemuseon intendenttinä vuosina 1990–2013. Hän kuratoi muun muassa Ateneumin vuosien 1992 ja 2012 suuret Helene Schjerfbeck -juhlanäyttelyt, joita kootessaan hän jäljitti monia yksityisomituksessa olleita Schjerfbeckin teoksia.

Ahtola-Moorhousen vanhemmat olivat Hämeenlinnassa asunut taiteilijapariskunta Taisto Ahtola ja Rakel Ahtola, o.s. Koskinen. Ahtola-Moorhouse on toimittanut vanhempiensa sotavuosien kirjeenvaihdon omakustannekirjaksi nimellä Rakkaustarina sodan Suomessa (2018).Marika Riikonen: Taiteilijavanhempien nuori rakkaus leimuaa tyttären toimittamassa kirjassa, joka kertoo myös Hämeenlinnasta 1930–1940-luvuilla Hämeen Sanomat 15.12.2018. Viitattu 18.10.2019. Markkinoinnin professori Olli Ahtola ja pankkiekonomisti Juha Ahtola ovat hänen veljiään.Kuka kukin on 1978, s. 32 Runeberg.org. Ahtola-Moorhousen puoliso oli englantilaissyntyinen arkkitehti ja arkkitehtuurikirjailija Jonathan Moorhouse.Hennu Kjisik: Jonathan Moorhouse 1938–2017 HS Muistot 18.8.2017. Viitattu 18.10.2019. Heidän tyttärensä on tekstiilitaiteilija Teresa Moorhouse.Panu Jansson: Eihän meidän Marimekko, eihän? City 2.8.2013. Viitattu 18.10.2019.

Teoksia
20 teosta Nesteen kokoelmista. Neste, Espoo 1991.
Helene Schjerfbeck (toim.). Ateneum, Helsinki 1992. 
Ellen Thesleff (toim.). Ateneum, Helsinki 1998. 
Veikko Vionoja 1935–1995: maalauksia ja piirustuksia yksityiskokoelmista.  Lauttasaari Press, Helsinki 1999. 
Ja kukaan ei tiedä millainen olen: Helene Schjerfbeckin omakuvat 1878–1945. Taide, Helsinki 2000. 
Ville Vallgren 1855–1940 (toim. yhdessä Selma Greenin kanssa). Ateneum, Helsinki 2003. 
Albert Edelfelt 1854–1905: juhlakirja (toim.). Ateneum, Helsinki 2004. 
Ina Colliander (toim.). Ateneum, Helsinki 2005. 
Helene Schjerfbeck Tammisaaressa. Länsi-Uudenmaan maakuntamuseo, Raasepori 2009. 
Nanny ja Yrjö Kauniston lahjoituskokoelma (toim.). Ateneum, Helsinki 2009. 
Helene Schjerfbeck: 150 vuotta (päätoim.). Ateneum, Helsinki 2012. 
Anita Snellman 1924–2006 (toim.). Anita Snellmanin säätiö, Helsinki 2014. 
Rakkaustarina sodan Suomessa. Taiteilijapari Rakel ja Taisto Ahtola 1938–1944 (toim.). Omakustanne, Helsinki 2018. 

Lähteet

Luokka:Suomalaiset taidehistorioitsijat
Luokka:Vuonna 1946 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt