Pljussan valuma-alue

pienoiskuva|Lugan ylänkö sijaitsee Pihkovan alueen kartan pohjoisosassa (keltainen alue).
Pljussan valuma-alue on Luoteis-Venäjällä pääosin Leningradin alueella ja Pihkovan alueella sijaitseva valuma-alue, jonka pääuoma Pljussajoki kuuluu Narvanjoen vesistöalueen Narvanjoen alueeseen. Pljussa laskee Narvanjoen kautta Itämeren Suomenlahteen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 6 550 neliökilometriä.

 Yleistä 
Pljussa on Narvanjoen suurin sivujoki ja sen keskivirtaama 50 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) vastaa 13 % Narvanjoen alajuoksun 380–400 m³/s keskivirtaamasta. Joki laskee nykyään Narvan tekojärveen, joka on Narvanjokeen vuonna 1956 valmistuneen Narvanjoen vesivoimalaitoksen patojärvi. Patojärven vedenpinta nostetaan 25 metriin mpy. ja siksi sen vesi tulvii Pljussan vanhaan joenuomaan yli kymmenen kilometrin matkalle yläjuoksulle päin. Joen keskivirtaama ei kuvaa joen todellista luonnetta, sillä suuri osa sen virtaamasta syntyy, kun lumet sulaavat keväällä ja virtaavat pois loppukeväällä ja alkukesällä. Syksyllä joen virtaama pienenee ja lopulta talvella se on pienimmillään. Joki jäätyy marras-joulukuussa ja vapautuu jäästä maalis-huhtikuun vaihteessa.

Valuma-alue on pitkittäin luode-kaakko-suuntainen ja se on luoteessa kapeampi kuin kaakossa. Valuma-alue rajautuu koillisessa pääosin Laukaanjoen valuma-alueeseen ja kaakossa Ilmajärven valuma-alueeseen, jonka lasku-uoma Olhavanjoki laskee Laatokkaan. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Peipsijärvi, jonka muuten kapea valuma-alue työntyy etelässä itäänpäin ylös matalalle Lugan ylängölle. Peipsinjärveen laskevan Velikajan valuma-alue sijaitsee Pljussan valuma-alueen eteläpuolella.

Valuma-alueen luoteisosa sijaitsee Peipsin alangolla, joka jatkuu Suomenlahdelle asti. Valuma-alueen kaakkoisosan keskellä kohoaa siis Lugan ylänkö. Ylänkö toimii lähteenä kaikkissa ilmansuunnissa sijaitseville valuma-alueille. Pljussan valuma-alueen monet sivujoet saavat alkuunsa ylängön kaakkois-, itä- ja pohjoisosista. Pljussajoki itse kiertää ylängön ohitse sen itäpuolelta ennen kuin se ottaa suunnan kohti luodetta ja Peipsijärven alankoa. Valuma-alueen luoteisosissa kuuluu Pihkovan alueeseen, mutta joki virtaa Peipsijärven pohjoisosien korkeudelle, jonka alue kuuluu Leningradin alueeseen.

 Valuma-alue 
 Sivujoet 
Pljussalla on monia sivujokia, jotka yhtyvät pääuomaan oheisen taulukon mukaisesti. Sivujoista merkittävimpiä ovat Janja (virtaama noin 6 m³/s) ja Ljuta (6 m³/s). Sarake ”yhtyy” tarkoittaa missä kohdassa pääuomaa sivujoki yhtyy siihen mitattuna etäisyytenä Narvan tekojärvestä joen uomaa seuraten.

 yhtyy (km suusta)									 nimi												 nimi()												 pituus(km)												 valuma-alue(km²)												 lähde												 5  Borovenka  Боровенка  20   1	  19 Kušelka  Кушелка  22  161  1	  21 Ruja Руя  48  274  1	  33 Veinka (Veijenka)  Вейнка (Вейенка)  26  74  1	  39 Jelminka  Ельминка  15   1	  71 Krapivenka Крапивенка  25  73  1	  90 Rakin  Ракин  11   1	  101 Srednjaja Otoka  Средняя Отока   14  1	  106 Užovka	 Ужовка  12   1	  112 Borovenka Боровенка  10  21 1	  115 Janja  Яня  57  772	 1	  135 Ljuta  Люта  96  660  1	  136 nimetön   25   1	  147 Rudena  Рудена  16	  1	  152 Sjaberka  Сяберка  12   1	  163 nimetön    11   1	  182 Vjorduga  Вëрдуга   26  539  1	  194 Tšornaja  Чëрная  52  389  1	  200 Paguba  Пагуба  30  429  1	  231 Gorodonka  Городонька  30  110  1	  235 Kureja  Курея 80  478  1	  242 Kureika Курейка 12   1	  253 Pesnetsa Песнеца  6   1	  256 Omuga  Омуга  19  206  1	  260 Pohonka  Похонька  13   1	
Lähde: 1 = 

 Järviä 
Narvan tekojärvi on valuma-alueen suurin järvi. Luonnollisia järviä löytyy satunnaisesti valuma-alueen luoteisosissa, mutta kaakossa Lugan ylängön itäpuolella niitä on enemmän. Lugan ylängöllä sijaitsevat sivujoen Tšornajan valuma-alueella Štširskoje (8,5 km²), Tšornoje (8,8 km²) ja Dolgoje (1,6 km²), ja ylängön itäpuolella suoraan Pljussaan laskeva Pesno (4,9 km²). Muita pienempiä järviä ovat esimerkiksi Bitinskoje, Gornešenskoje, Ktinskoje, Lebevoje, Peljuga, Užovo, Voronovskoje, Zapljusskoje ja Zaverdužje.

 Asutus 
Alue on pääosin haja-asutusaluetta, jossa lukuisat kylät ovat asukasmääriltään pienet. Suurempia taajamia ovat yläjuoksulta ja samalla Pihkovan alueelta päin lueteltuina Strugi-Krasnyje (8 400 asukasta), Pljussa (3 450 as.), Zapolje, Zapljusje (1 096 as.), Nežadovo, Novoselje, Ljady, Tšernjovo, Plesna ja Veino, ja alajuoksulla Leningradin alueella sijaitsevat Gostitsy, Vyskatka ja Slantsy (33 587 as.).

 Huomautuksia 

 Lähteet 

*
Luokka:Pihkovan alue
Luokka:Leningradin alue