Santalan kartano

Santalan kartano (Sandö gård) on Hangon Santalassa sijaitseva kartano. Kartano sijaitsee Hankoniemen pohjoisrannalla noin kymmenen kilometrin päästä Hangon keskustasta. Kartanoon on kuulunut vajaa 2000 hehtaaria metsää. Siellä on ollut pitkään Suomen Vapaakirkon Suomen teologinen opisto ja monia Vapaakirkon muita toimintoja.

 Kartanon historiaa 

1800-luvulla kartanossa asui Sjöblomien suku. Kartanon omistivat Henrik Sjöblom vuosina 1806–1849 ja Erik Konstantin Sjöblom 1850–1908. Santalan kartanon päärakennus rakennettiin vuonna 1867. Santalan kartanossa toimi kievari 1870-luvulle asti. Saarnaaja Hjalmar Braxén avioitui kartanon tyttären Hulda Sjöblomin kanssa 1897. He asuivat kartanossa vuodesta 1906 lähtien. Kartano tuli vapaakirkollisen liikehdinnän tukipaikaksi 1900-luvun alkuvuosista lähtien. Braxén testamenttasi varojaan Rakennusosakeyhtiö Bethelille. Hänen leskensä Hulda ja tämän sisar Tilda myivät vuonna 1909 Santalan kartanon halpaan hintaan Bethelille. Vuonna 1930 Bethel lahjoitti Santalan kartanon 1923 muodostetulle Suomen Vapaakirkolle.

Santalan kartanon joutui talvisodan jälkeen Neuvostoliiton vuokra-alueelle. Metsät ja rakennukset kärsivät suuria vahinkoja. 45 kartanon rakennusta tuhoutui tai vaurioitui.

Kartanon alue kunnostettiin kovin ponnisteluin sodan jälkeen ja Santalaan perustettiin kristillinen opisto. Kesäisin kartanolla on ollut majoitustoimintaa ja kursseja.

 Oppilaitostoiminnan historia Santalassa 

Santalassa pidettiin kristillisiä nuorisokursseja ja 1920-luvulta lähtien seurakuntakoulua (vapaakirkollinen vastine evankelis-luterilaisen kirkon rippikoululle).

Santalan kristillinen kansanopisto aloitti toimintansa vuonna 1946. Vuosina 1985–2005 oppilaitos toimi nimellä Hankoniemen kristillinen opisto ja sen jälkeen nimellä Suomen teologinen opistoLukupaketti: Santala 70 vuotta — Muistoja opiston vuosikymmeniltä; Suomen Viikkolehti 19.7.2016. 2016 opisto muutti Hangosta Tampereen keskustan tuntumaan TeopolikseenHistoriaa; www.teologinenopisto.fi . Opistossa on ollut muun muassa saarnaaja-, työntekijä- ja nuoriso-ohjaajakoulutusta. Siellä on ollut yleis-, kieli- ja seurakuntalinja. Opistossa on voinut suorittaa keskikoulu- ja myöhemmin peruskouluopintoja.

 Santalan hautausmaa 
Santalan kartanon mailla on Suomen Vapaakirkon omistama ja ylläpitämä yksityinen Santalan hautausmaa. Tämä noin hehtaarin kokoinen hautausmaa on perustettu vuonna 1924. Se sijaitsee Hanko–Hyvinkää-radan pohjoispuolella, radan ja Hankoniementien välissä, Hjalmar Braxénin tien länsipuolella. Hautausmaalle on haudattu noin 20 vainajaa (tilanne vuonna 2013).Kimmo Sundström: Santalan hautausmaa Hangossa; Pääkaupunkiseudun ateistit ry

 Santalan kartanon alueen kaavoitus 2019 

Kartanon alueelle on hyväksytty Santalan osayleiskaava vuonna 2016. Santalan kartanon keskeisille alueille ollaan muodostamassa asemakaavaa 2019.Asemakaava, sivu 2 Alueelle suunnitellaan muun muassa omakoti- ja rivitaloasutusta, matkailutoimintoja sekä puisto-, virkistys- ja luonnonsuojelualueita. Vanha kartanon päärakennus ja vanha tilanhoitajan asunto Väinölä ovat rakennussuojelukohteita.Asemakaava, sivut 13–16

 Kartanon alueen kulttuuriperintö- ja muinaisjäännöskohteet 
Kartanon alue oli Neuvostoliiton hallussa vuosina 1940–1941. Neuvostojoukot linnoittivat vuokra‐alueen. Alueelta on löydetty 24 puolustusvarustuskohdetta. Tunnettuja muinaisjäännöskohteita alueella on kolme: Santalan keskiaikainen kylänpaikka ja kaksi hiilimiilukohdetta.Vesa Laulumaa: Santala osayleiskaava‐alueen arkeologinen inventointi 8.–9.10.2013; Museovirasto

 Katso myös 
Santalan seisake

 Lähteet 
 Väinö A. Hyvönen, Pirkko Mäkelä, Eija ja Seppo Rytkönen: Santalan salmet, saaret ja mantereet; 1988; ISBN 951-9940-5-X
 Pentti Rantanen: Santalan kartanon merkitys Suomen Vapaakirkolle 1923–1946; Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian pro gradu-tutkielma; Helsingin yliopisto 2016
 Santalan kartanon asemakaava; Hangon kaupunki 2019
 Viitteet 

Luokka:Hangon rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Suomen Vapaakirkko
Luokka:Suomen kartanot