Eusonit

Eusonit ( tai Εύζωνοι, Évzonoi; "Hyvinvyötetyt") on historiallisesti nimitys useille Kreikan maavoimien jalkaväkijoukoille. Nykyään nimitys viittaa ennen kaikkea Presidentilliseen vartiokaartiin (Προεδρική Φρουρά, Proedrikí Frourá). Se tunnetaan erityisesti perinteisistä univormuistaan sekä vahdinvaihtoseremonioista Tuntemattoman sotilaan haudalla Ateenassa. Eusoneista käytetään myös nimitystä Tsoliádes (Τσολιάδες; yks. Τσολιάς, Tsoliás).

 Historia 
pienoiskuva|vasen|upright=0.735|Kreikkalaisia sotilaita vuonna 1830.

Eusonien nimitys perustuu muinaiskreikan sanaan euzōnos (), ”hyvin vyötetty”, ”hyvin [toimintaan] varustettu”, joka esiintyy epiteettinä jo Homeroksen Iliaassa. Myöhemmän antiikin aikana sitä käytettiin muun muassa sotilaista.

Modernin Kreikan armeijassa eusonit on ollut eliittijoukko-osastojen nimenä. Kreikan maavoimissa on ollut sekä eusonirykmenttejä (Σύνταγμα Ευζώνων, Sýntagma Evzónon) että eusonipataljoonia (Τάγμα Ευζώνων, Tágma Evzónon). Tärkeimmät historialliset eusoniosastot ovat olleet:

 1/38 eusonirykmentti, tukikohtana Kardítsa, rekrytoitu Thessaliasta
 2/39 eusonirykmentti, tukikohtana Mesolóngi, rekrytoitu Aitolia-Akarnaniasta
 3/40 eusonirykmentti, tukikohtana Árta, rekrytoitu Epeiroksesta
 4/41 eusonirykmentti, tukikohtana Véroia, rekrytoitu Makedoniasta
 5/42 eusonirykmentti, tukikohtana Lamía, rekrytoitu Keski-Kreikasta

Eusonirykmenttien numeroinnissa ensimmäinen numero ilmaisee arvojärjestystä eusonirykmenttien sisällä, kun taas jälkimmäinen numero on varsinainen numero maavoimien joukko-osastojen joukossa. Eusoniosastot ovat osallistuneet muun muassa Kreikan ja Turkin sotaan (1897), ensimmäiseen ja toiseen Balkanin sotaan (1912–1913), ensimmäiseen maailmansotaan (1914–1918), Vähän-Aasian sotaretkeen (1919–1922), toiseen maailmansotaan (1940–1945) ja Kreikan sisällissotaan (1946–1949).

 Presidentillinen vartiokaarti 

Presidentillinen vartiokaarti perustettiin omana joukko-osastonaan 12. joulukuuta 1868 nimellä Palatsikaarti (Ανακτορική Φρουρά, Anaktorikí Frourá). Se oli aluksi sekä taistelu- että seremoniajoukko-osasto, mutta ajan kanssa sen tehtävät ovat muuttuneet puhtaasti seremoniallisiksi. Niminä ovat olleet käytössä myös Lippukaarti (Φρουρά Σημαίας, Frourá Simaías), Tuntemattoman sotilaan muistomerkin kaarti (Φρουρά Μνημείου Αγνώστου Στρατιώτη, Frourá Mnimeíou Agnóstou Stratióti) ja Kuninkaallinen vartiokaarti (Βασιλική Φρουρά, Vasilikí Frourá). Nimi Presidentillinen vartiokaarti otettiin käyttöön vuonna 1974. Nykyään eusoneilla viitataan erityisesti tähän kaartiin.

pienoiskuva|Eusonisotilaita sunnuntaiparaatissa.
Kaarti vartioi ympärivuorikautisesti Ateenan keskustassa Parlamenttitalon edustalla sijaitsevaa Tuntemattoman sotilaan hautaa, Presidentinpalatsia sekä omaa tukikohtaansa, joka sijaitsee Presidentinpalatsin lähellä. Se suorittaa myös päivittäisen juhlallisen lipunnoston ja -laskun Akropolis-kukkulalla, toimii kunniakaartina Kreikan presidentille ja vieraileville ulkomaisille valtionpäämiehille, sekä osallistuu ulkomaisten diplomaattien akkreditointitilaisuuksiin.

Eusonikaarti on arvostettu eliittijoukko-osasto. Joukkoihin valitut sotilaat saavat perusteellisen koulutuksen. Joukkoihin valitaan vain keskimääräistä pidempiä yksilöitä, ja pituuden tulee olla vähintään 1,87 metriä.

 Univormu 

Eusonisotilaat pukeutuvat perinteiseen asuun, joka periytyy osmanivallan aikaisesta kleftien käyttämästä asusta, ja oli kreikkalaisten univormuna Kreikan vapaussodassa vuosina 1821–1829. Sen alkuperä on Epeiroksen seudulla. Samantyyppinen asu on ollut käytössä jo bysanttilaisella keskiajalla, ja siinä on nähty jäänteitä myös antiikin aikaisista asuista.

Univormua on kolmea väriä, sunnuntaisin ja juhlapäivinä käytetty valkoinen univormu, kesäisin muutoin käytetty khakinvärinen univormu ja talvisin käytetty laivastonsininen univormu. Juhlissa esiintyy myös sinistä kreetalaista univormua, joka edustaa kaikkia saarelaisia, sekä mustaa pontoslaista univormua, jota käytetään 19. toukokuuta Pontoksen kreikkalaisten kansanmurhan muistoksi. Lisäksi upseereilla on hieman erilaisia univormuja, joihin kuuluu muun muassa saappaat ja miekka. Univormut ovat täysin käsityötä, ja niiden valmistaminen kestää useita kuukausia.

Valkoisen univormun osat ja muut varusteet ovat:

 Fário (φάριο) – Punainen huopahattu, jossa on pitkä musta tupsu.
 Ypodítis (υποδήτης) – Valkoinen yläosa, jossa on pitkät, levät hihat.
 Férmeli (φέρμελη) – Käsinkirjaillut villaliivit, jotka ilmaisevat sotilasarvoa.
 Vyö, jossa on patruunoita.
 Króssia (κρόσσια) – Siniset hapsut, jotka kuvaavat Kreikan lipun värejä yhdessä asun valkoisen värin kanssa.
 Foustanélla (fustanella, φουστανέλλα) – Hameen tai kiltin tapainen alaosa, jonka 400 vekkiä kuvaavat Kreikan 400 vuotta osmanivallan alla. Tehty 30 metriä pitkästä kankaasta.
 Periskelídes (περισκελίδες) – Pitkät valkoiset villasukat, kaksi kummassakin jalassa.
 Epiknimídes (επικνημίδες) – Mustat sukkanauhat, jotka pitävät sukat paikallaan.
 Tsaroúchia (τσαρούχια) – Punaiset nahkakengät, joiden kärjissä on isot mustat silkkipallot. Kengät painavat yli kolme kiloa, ja niiden pohjassa on 60 naulaa, jotka tuottavat marssiessa kuuluvan taistelua symboloivan äänen.
 M1 Garand -kivääri, joka painaa yli viisi kiloa.

 Vartio ja vahdinvaihto 

Eusonit tunnetaan ennen kaikkea Ateenassa Parlamenttitalon edustalla sijaitsevalla Tuntemattoman sotilaan haudalla suoritettavasta vahdinvaihdosta. Tavallinen vahdinvaihto suoritetaan aina tasatunnein. Juhlallinen vahdinvaihtoseremonia, johon kuuluu paraati, suoritetaan aina sunnuntaisin klo 11.00.

Vartiopaikallaan sotilaiden on seisottava tunti vuorollaan täysin liikkumatta ja kivikasvoisina. Liikkua saa ainoastaan paikalla maavoimien tavallisessa univormussa olevan vartioesimiehen käskystä. Turistit yrittävät usein häiritä vartiosotilaita kokeeksi, mutta vartioesimies estää tilanteiden riistäytymisen käsistä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Kreikan maavoimat