Gyllenbögel

Gyllenbögel on vanha aatelissuku, joka on imatrikoitu Suomen ritarihuoneessa (30.1.1818) numerolla 34 ja aikaisemmin Ruotsin ritarihuoneessa (30.7.1650) numerolla 418.

 Historia 
Lähteet

Sigfrid Michelsson (1570 – 3. kesäkuu 1633 Lemu, Finland) Kappalainen noin. 1615, lienee astunut virkaan vasta 1617. Sigfridus Michaelis erotettiin virasta 7.2.1625 hänen syyllistyttyään todistajana väärään valaan Vehmaan kirkkoherran Zacharias Jacobin ollessa syytettynä huoruudesta. Hänet kuitenkin armahdettiin ja palautettiin virkaansa. Herra Sigfridus ("hr Sigfrid i Lemu i Toijala") oli lokakuussa 1625 uudelleen syytettynä tapeltuaan pitäjänmiesten kanssa ja 1628 vastaamassa käräjillä siitä, että hän oli ottanut tilan Lemun Toijalan kylästä viljelykseensä, mutta oli antanut osan tilasta autioitua. Hänestä tuli Lemun kirkkoherra noin 1633.

Margareta Tomasdotter, eli leskenä miehensä jälkeen. Hänelle myönnettiin ylimääräinen armovuosi 7.6.1633. Pariskunnan poika majuri David Sigfridsson aateloitiin nimellä Gyllenbögel 1648. Lemun pitäjän Askaisten kappalainen 1615 alkaen. Tuomittiin menettämään virkansa 7.2.1633, mutta armahdettu. Sigfrid Kuoli 1633, jolloin hänen leskensä Margareta Tomasdotter sai anomuksensa armahduksesta hyväksytyksi.

Kappalaisen Sigfrid Michelsson poika David Sigfridsson aateloitiin nimellä Gyllenbögel. Hän syntyi Lemun pappilassa 16.2.1603. David Gyllenbögel oli furiiri Henrik Flemingin komppaniassa 1624, korpraali 1626 ja kornetti saadessaan 21.4.1629 elinikäiseksi rälssiksi itselleen ja vaimolleen Torkkilan Perniössä ja Järvenkylän Sauvossa. Gyllenbögel omisti myös Hyvelän Nummen kappeliseurakunnassa. Luutnantti 1633 ja ratsumestari Turun läänin ratsuväkirykmentissä 1637.

Aateloitu 31.1.1648 (esitetty 1650, n:o 418). Majuri. Osallistui maakuntakokoukseen Turussa 1657. Hänen piti osallistua v. 1660 valtiopäiville, mutta sai 23.5 samana vuonna luvan palata Suomeen, koska hän oli ”seulaksiammuttu”. Kuollut 15.1.1677, haudattu samana vuonna 12.9 oman hautaan Kemiön kirkossa, ja jonne hänen hautajaisvaakunansa asetettiin (tuhoutunut kirkon palossa 1781). Naimisissa 1) Kiskon kappalaisen Jakob Moliisin tyttären kanssa; 2) kuningas Kaarle XI luvalla 4.5.1664 Margareta Grelsdotterin kanssa, joka eli 1684 (toisesta avioliitosta ei ollut lapsia).

Muutamat suvun jäsenet ottivat 1900-luvun alussa nimen Kahakorpi.

 Suvun tunnettuja jäseniä 

 Boris Gyllenbögel (1884–1948), eversti, diplomaatti ja rehtori
 Birgit Gyllenbögel, o.s. Norrmén (1900–1989), kirjailija
 David Gyllenbögel (1603–1677), kornetti
 Elisabet Gyllenbögel (1646–1675), puoliso Jonas Hirn
 Gaius Gyllenbögel (1933–2017), toimitusjohtaja, Indonesian kunniakonsuli ja Helsingin konsulikunnan vanhin
 Johan Fredrik Gyllenbögel (1767–1854), everstiluutnantti
 Samuel Gyllenbögel (1642–1679), Turun hovioikeuden asessori
 Hannu Kahakorpi (s. 1946), elokuva- ja televisiotuotannon professori, ohjaaja ja tuottaja

 Lähteet 

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 
https://runeberg.org/kuka/1978/0156.html
Turun Maakuntamuseo #4056. Lasimaalaus vuodelta 1675 "Elisabeth Gyllenbögel

Luokka:Suomalaiset aatelissuvut
Luokka:Ruotsin aateli