Toini-Inkeri Kaukonen

Toini-Inkeri Kaukonen, o.s. Niemimaa (14. heinäkuuta 1913 Tampere – 17. joulukuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen kansatieteilijä, joka sai professorin arvonimen.

Henkilöhistoria
Kaukosen vanhemmat olivat opettajat Edvard Niemimaa (entinen Roitto) ja Aino Matilda Haapanen ja puoliso vuodesta 1941 kanslianeuvos Väinö Kaukonen. Toini-Inkeri Kaukonen tuli ylioppilaaksi 1933 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1938 ja lisensiaatiksi 1946, filosofian tohtoriksi hän väitteli 1950. Kaukonen oli maataloushallituksen kotiteollisuustarkastaja 1946–1956 ja työskenteli sitten Kansallismuseossa muun muassa Seurasaaren ulkomuseon hoitajana, Museoviraston intendenttinä ja museon osastonjohtajana. Tutkijana Kaukonen erikoistui tekstiileihin ja työtapoihin sekä -välineisiin. Hän teki runsaasti kenttätöitä, mutta myös julkaisi laajasti, muun muassa kansallispuvuista. Kaukonen sai professorin arvonimen 1963 ja kansatieteen professorin pätevyyden 1966, kansatieteilijöiden yhdistyksen Ethnoksen ensimmäinen puheenjohtaja hän oli 1972–1974. Kaukonen oli Helsingin yliopiston dosentti 1963–1980.Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1978, s. 367 (Viitattu 13.8.2019)Kuolleita. Professori Toini-Inkeri Kaukonen. Kansanpukujen ja työtapojen tutkija. Helsingin Sanomat, 21.12.1994, s. 4.

Julkaisuja
 Pellavan ja hampun viljely ja muokkaus Suomessa : kansatieteellinen tutkimus, 1946 (väitöskirja)
 Pellavan kylvön kansanomaiset merkkiajat Suomessa, 1948
 Taipalsaaren eräiden kylien kansanomaisista rakennuksista: Kangasniemen pitäjästä ja sen kansanrakennuksista, 1949
 Etelä-Savon kansankulttuuria: Savolaisen osakunnan toimesta kesällä 1936 Taipalsaarelle tehdyn tutkimusretken tuloksia sekä osakuntalaisten kotiseutukuvauksia Ristiinasta ja Kangasniemeltä, 1949, Toini-Inkeri Kaukonen, Niilo Väätäinen
 Kansanomaiset kuviolliset peitot ja nykyaika, 1952
 Valkealan Kinansaari, 1953
 Mikkelin tyttölyseo 1879–1954: 75-vuotisjulkaisu, 1954, toim. Katri Laatunen, Elina Arohonka, Toini-Inkeri Kaukonen, Lyyli Konsti, Lea Lumme
 Kansallispuvuista, 1959
 Kansallismuseon kansatieteellinen käsikirjoitusarkisto, 1959
 Kinnasompelun levinneisyys ja työtavat Suomessa, 1960
 Karjan kesäsuojista ja laiduntamisesta Pohjanmaalla, 1961, Asko Vilkuna, Toini-Inkeri Kaukonen
 Unkarin museoihin perehtymässä, 1961
 Alusvaipat eli villalakanat, 1961
 Sarka ja kangas vanutetun villakankaan nimityksinä, 1962
 Pohjoismaisten kansatieteellisten laitosten neuvottelu, 1962
 Seurasaaren ulkomuseo: opas, 1963, Hilkka Vilppula, Toini-Inkeri Kaukonen
 Suomen kansanomaiset nauhat: kansatieteellinen tutkimus, 1965
 Ronkkaus: muuan kansanomaisen kirjonnan laji, 1968
 Kansanomaisia pukuja ja tekstiilejä, 1969, Hilkka Vilppula, Toini-Inkeri Kaukonen
 Seurasaaren kesä 1969: Seurasaaren ulkomuseo 60-vuotias, 1969
 Tyyni Vahter 1886–1969, 1970
 Leppävirran kansallispuku, 1970
 Joulun ruokatalous entisaikaan, 1971
 Aino-puku ja sen historia, 1972
 Karjalan naisten käsityöperinteet, 1973
 Muotipuku satakuntalaisessa maalaisyhteisössä vuosisadan vaihteen tienoilla, 1976
 Suomalaiset kansanpuvut ja kansallispuvut, 1985
 Reenperävaatteet eli rekipeitot, 1986
 Kyynärä pohjaa, kortteli raitaa: Riepukudonnaiset ja perinteiset lattiamatot, 1998

Viitteet

Luokka:Suomalaiset etnologit
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Luokka:Suomalaiset virkamiehet
Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset kansanperinteen kerääjät
Luokka:Vuonna 1913 syntyneet
Luokka:Vuonna 1994 kuolleet