Konneveden alue

Konneveden alue (vesistöaluetunnus 14.71) on Kymijoen vesistössä (14) Rautalammin reitin valuma-alueessa (14.7) sijaitseva toisen jakovaiheen vesistöalue. Se muodostaa Rautalammin reitin valuma-alueen pääuoman alajuoksun, joka jatkuu alas 49 kilometriä  Rautalammin reitin pääuomana Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) vesistöalueessa. Valuma-alueen alin järvi on Konnevesi, jolla on kaksi lasku-uomaa. Niistä Kellanvirta muodostaa pääuoman ja se laskee Liesveteen, joka sijaitsee Liesveden alueella (14.36). Toinen lasku-uoma on Pohjois-Konnevedellä sijaitseva Neiturin kanava, joka laskee Keiteleeseen. Se kuuluu Viitasaaren reitin valuma-alueeseen (14.4).

 Yleistä 
 Vesistöalueen sijainti 
Konneveden alueen vesistöalue muodostaa 21 % Rautalammin reitin 5 768 neliökilometrin valuma-alueesta. Konneveden alueen pinta-ala on 1 212 neliökilometriä ja sen järvisyys on 24,38 %. Vesistöalue on noin 60 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä. Alueen alarajana on Konneveden luusua, josta vesi virtaa Siikakoskesta alkava Kellanvirta. Pieni osa pois virtaavasta vedestä poistuu 16 kilometrin päässä sijaitsevaa Neiturin kanavaa myöten Keiteleeseen. Vesistöalue sijaitsee Keski-Suomen, Pohjois-Savon ja Etelä-Savon maakuntien alueilla. Konneveden alue on Kymijoen vesistöalueen sisäosissa ja Rautalammin reitin valuma-alueen lounaisosa. Sen vedenjakajan pohjoispuolella sijaitsee Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4), länsipuolella Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3) ja eteläpuolella Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Muissa ilmansuunnissa kohdataan vedenjakajalla Rautalammin reitin valuma-alueen omia vesistöalueita. Niitä ovat kaakosta koilliseen lueteltuna Pieksäjärven valuma-alue (14.79), Virmasveden alue (14.72), Nilakan alue (14.73) ja Kerkonjoen valuma-alue (14.76).

 Pääuoma 

Rautalammin reitin pääuoma eli päävesistöreitti on kuvailtu tarkemmin omassa artikkelissa (yllä). Tässä keskitytään kuvailemaan vain Konneveden alueen vesistöreitin osuutta. Vesistöreitin pääreitti saapuu vesistöalueelle Niiniveden Nokisenkoskesta, joka laskee Koskeloveteen ja jatkaa siitä Tyyrinvirtaa myöten Lonkariin. Sitten reitti jatkaa Kattilavirtaa myöten Hankasveden itäosiin. Hankavedellä se seuraa Äijäveden kautta Tallinvirralle, josta se kääntyy länteen kohti Konnekoskea. Lyhyt Konnekoski laskee Konneveteen, jonka 20 kilometrisen ja saaristoisen ulapan länsipäässä se sukeltaa Siikakoskeen ja edelleen Kellanvirtaan. Pääuoman Konneveden alueen osuus on kartasta mitattuna 49 kilometriä .

 Vesistöalueen jako 
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin reitin valuma-alueen pääreittiin, ja niistä Konneveden lähialue yhtyy Kymijoen vesistön pääreittiin Leppäveden–Kynsiveden alueella :
 → Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3)
 Konneveden lähialue (14.711) 
 Silmutjoen valuma-alue (14.714)
 Lummukan valuma-alue (14.719)
 Lääminginjoen valuma-alue (14.715)
 Ahvenisojan valuma-alue (14.716)
 Hankaveden alue (14.712)
 Myhinjärven valuma-alue (14.718)
 Korpipuron valuma-alue (14.717)
 Koskeloveden alue (14.713)
 ← Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
← Virmasveden alue (14.72)

 Kanavia, patoja ja vesivoimalaitoksia 
Vesistöalueen ainoat vesiliikenteellä käytössä olevat kanavat ovat Neiturin kanava Pohjois-Konneveden ja Keiteleen välillä ja Kiesimän kanava Pohjois-Konneveden ja Kiesimän välillä. Vesistöalueella toimii Myhin reitillä Mehtiön ja Pieni-Myhin välisessä Kuorekoskessa pieni Kuorekosken vesivoimalaitos .

 Vesistöalueen rakenne 
 Vesistöalueella sijaitsevia pääuoman sivu-uomia 

 Muita virtavesiä 
Edellisessä luettelossa esiintyy sellaiset joet, jotka laskevat vesistöalueen pääreitille. Pääreitille jäävät Hankavedestä Konneveteen virtaava Hankakoski, Hankaveden sisäinen Tallinvirta, Lonkarista alkava Kattilavirta ja Koskelovedestä alkava Tyyrinvirta. Nämä pysyvät yleensä talvikauden avovetenä suuren virtaamansa vuoksi. Näiden jokien yläjuoksulla voi esiintyä muitakin tunnettuja tai merkittäviä jokihaaroja. Lummukan valuma-alueen (14.719) Lummukasta laskee Konninveteen lyhyt nimetön joki. Lummukkaan tulee yläjuoksulta kaksi jokea: lyhyt Roninjoki ja tätä pitempi Nuottasenjoki, jonka yläjuoksulla Nuottasesta alkava Pieni-Nuottanen ja järveen laskeva Isojoki. Pohjois-Konneveteen laskee Ahvenisojan valuma-alueen (14.716) lasku-uoma Heinjoki, jonka yläpuoliskoa kutsutaan Ahvenisojaksi. Tämä oja alkaa Iso-Ahvenisesta. Pohjois-Konneveteen laskee etelämpänä toinenkin Heinjoki, joka alkaa Koipilammen kosteikosta.

Myhinjärven valuma-alue (14.718) on pinta-alaltaan vesistöalueen toiseksi suurin valuma-alue. Sen lasku-uomana on Myhinjärvestä alkava lyhyt Myhinkoski. Vesistöalue muodostuu ala- ja keskijuoksulla sokkeloisista järvistä, niiden välisistä kapeikoista tai koskijaksoista. Varsinaisia jokiuomia esiintyy vähän. Keskijuoksulla sijaitsee Mehtiö, joka laskee Pieni-Myhiin Kuorekosken ja Mehtiökosken kautta. Mehtiön ja suurehkon Ahvenisen välissä on lyhyt Ahvenkoski. Ahveniseen laskee useat virtavedet. Niistä pienin nimetty puro on Särkilahteen laskeva Pajulamminpuro. Järven eteläosaan laskee pohjoisesta tuleva Rytäsenjoki, jonka pääuoma tulee Pieni-Tervasen ja Iso-Tervasen kautta. Samaan järvenosaan laskee etelästä päin Mäkilammesta alkava Sahijoki, joka on ylempänä Mataroisesta laskevana nimeltään Mataroisenpuro. Tämän vesireitin yläjuoksulta löytyy vielä Suoveronpuro. Ahvenisen eteläosan kaakkoisrantaan laskee Pien-Ahvenisesta Ahvenisensalmi, joka on nimestään huolimatta jokimainen virtavesi. Järveen laskee ylempänä Leikonlammesta alkava Leikonjoki ja Leikonlampeen laskee kuuden kilometrin päässä alkava Uprinpuro.

Korpipuron valuma-alueen (14.717) pääuoma muodostuu alajuoksulla Korpinpurosta ja siihen yhtyvästä kymmenkilometrisestä Kaipiaispurosta. Lonkariin laskeva Lonkarinjoen yläjuoksua kutsutaan nimellä Rastunjoki. Koskeloveteen laskee kaakosta Sikosalmi, joka on Pieksäjärven valuma-alueen (14.79) laskujoki. Sen virtavedet esitellään sen omassa artikkelissa. Koskeloveteen laskee enää Niinivedestä alkava Nokisenkoski, joka on yläpuolisen Virmasveden alueen (14.72) rajakoski.

 Järviä 
Vesistöalueen suuret järvet ovat Rautalammin pääreitillä sijaitsevat Konnevesi (189 km²), Hankavesi (18 km²) ja ylimpänä Koskelovesi–Miekkavesi (25 km²). Näillä kullakin on oma vesistöalueensa, johon luetaan niihin lyhyiden laskuojiensa kautta laskevia lähiseudun järviä tai lampia. Lähialueiden lisäksi on nimetty kuusi laajempaa valuma-aluetta, joilla järvet voivat sijaita kauempanakin. Konneveden alueella sijaitsee noin 280 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista Konneveden lähellä 75 järveä.

Konneveden lähialue (14.711) sijaitsee Etelä- ja Pohjois-Konneveden ympäristössä. Etelä-Konneveden etelärantojen läheisyydessä on seuraavia järvi, jotka on lueteltu lännestä itään: Ruunalampi (6 ha), Salmentauslampi (4 ha), Kolu (23 ha), Lummukan valuma-alueen (14.719) alajuoksulla sijaitseva Lummukka (142 ha), Iso-Säyneinen (29 ha), Vahvanen (544 ha) ja Pitkä-Kaupparinen (5 ha). Etelä-Konneveden itärantaan laskevat esimerkiksi Kalajanjärvi (101 ha), Kaipiolampi (5 ha) ja Syväjärvi (65 ha). Pohjoisrannikon lähijärviä ovat lännestä lukien Kopru (6 ha) ja Väärä (7 ha) Konneveden kirkonkylässä sekä Leskelänjärvi (63 ha).

Pohjois-Konneveden länsirannikolla ovat etelästä lukien Rysäppä (36 ha), Kuhjonlampi (9 ha), Valvatinlampi (28 ha), Toivionlampi (13 ha) ja Purontauslampi (9 ha). Länsirantaan laskee Lääminginjoen valuma-alue (14.715) laskujoki Lääminginjoki, jonka valuma-alueen suuret järvet ovat Lääminki (41 ha) ja Horonjärvi (369 ha). Järven lahdenpohjukkaan laskee Heinijoki, joka on Ahvenisojan valuma-alueen (14.716) laskujoki ja jonka lähdejärvi on Iso-Ahveninen (200 ha). Sen itärannikolla on vain muutama lampi, mutta viereiseen valuma-alueeseen kuuluva Kiesimä sijaitsee kapean kannaksen takana.

Hankaveden lähiympäristössä on yli 40 järveä tai lampea. Saaristoisen Hankaveden rannikolle laskevat esimerkiksi Korolampi (4 ha) ja Kilpilampi (8 ha). Haapaveden itäosissa on pitkiä lahtia, joiden alueella ovat esimerkiksi Olkilampi (5 ha), Kolmisoppi (11 ha), Hoikanlampi (14 ha) ja Huuhtlampi (11 ha). Lahtien eteläpäähän laskee niin sanottu Myhin reitti, jonka Myhinjärven valuma-alueella (14.718) on yli 100 järveä tai lampea. Niitä kaikkia ei luetella tässä, mutta tärkeimmät järvet ovat alajuoksun suuret järvet Myhinjärvi (428 ha), Pieni-Myhi (234 ha), Korppinen (133 ha) ja Vihtanen (434 ha). Näiden lisäksi voidaan vielä mainita Mehtiö (249 ha) ja Ahveninen (633 ha).

Hankaveden ja Koskeloveden väissä on virtaava vesistöalue, jonka yhtenä osana on Lonkari (122 ha). Konkarin alapuolelle yhtyy luoteesta tuleva Liimattalansalmi, jonka yläosassa on vielä Hankaveteen kuuluva Rautalampi. Siihen laskevat esimerkiksi Syväjärvi (58 ha), Savijärvi (15 ha) ja Mustikainen (14 ha) sekä Korpipuron valuma-alueen (14.717) Korpijärvi (62 ha) ja Sääksjärvi (156 ha).

Koskeloveden alueella (14.713) on vain 16 järveä, jotka ovat varsin pieniä. Järven kaakkoispäähän laskee Sikosalmi, joka on järvirikkaan Pieksäjärven valuma-alueen laskujoki.

 Huomautukset 

 Lähteet 

 Viitteet 

*