Urheiluvuosi 1938

Urheiluvuosi 1938 käsittelee vuoden 1938 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.

 Alppihiihto 
 Maailmanmestaruuskilpailut Engelbergissä, Sveitsissä. Saksa voitti kaikki kolme naisten lajia ja Christl Cranz niistä kaksi. Miesten mestareita olivat ranskalaiset James Couttet (syöksylasku) ja Émile Allais (alppiyhdistetty) sekä Sveitsin Rudolf Rominger (pujottelu).Pihlaja, s. 21–24Virtamo, s. 150–151

 Jalkapallo 
 Maailmanmestaruuskilpailut 4.–19.6. Ranskassa. Maailmanmestaruuden vei toisen peräkkäisen kerran Italia, joka voitti Pariisissa pelatussa loppuottelussa Unkarin maalein 4–2. Gino Colaussi ja Silvio Piola tekivät loppuottelussa kumpikin kaksi maalia. Brasilia voitti pronssiottelussa Ruotsin 4–2. Turnauksen paras maalintekijä oli seitsemän maalia tehnyt Brasilian Leônidas.

 Jääkiekko 
 Maailmanmestaruuskilpailut Prahassa, Tšekkoslovakiassa. Kultaa voitti Kanada, hopeaa sai Iso-Britannia ja pronssille sijoittui Tšekkoslovakia.Pihlaja, s. 251Virtamo, s. 180

 Koripallo 
 Naisten ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut Roomassa, Italiassa. Kultaa voitti Italia, hopealle sijoittui Liettua ja pronssia sai Puola.Pihlaja, s. 314Virtamo, s. 192

 Nyrkkeily 
 Joe Louis puolusti menestyksekkäästi ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruuttaan voittamalla tyrmäyksellä 23.2. New Yorkissa Nathan Mannin kolmannessa erässä, 1.4. Chicagossa Harry Thomasin viidennessä erässä ja 22.6. New Yorkissa entisen maailmanmestarin Max Schmelingin ensimmäisesä erässä.
 Henry Armstrong piti yhtä aikaa hallussaan kolmen ammattinyrkkeilyn painoluokan maailmanmestaruutta. Hän voitti höyhensarjan maailmanmestaruuden jo vuonna 1936 (kiistattomasti vuonna 1937). Hän nousi kaksi painoluokkaa ylemmäksi ja voitti 31.5.1938 New Yorkissa välisarjan MM-ottelussa Barney Rossin pisteillä. Sitten hän laski painoaan kevyeen sarjaan sopivaksi ja nousi senkin maailmanmestariksi voittamalla 17.8. New Yorkissa Lou Ambersin.

 Pikaluistelu 
 Yleisluistelun miesten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti neljännen kerran norjalainen Ivar Ballangrud.Pihlaja, s. 549
 Yleisluistelun naisten maailmanmestaruuskilpailut. Mestaruuden voitti toisen kerran peräkkäin norjalainen Laila Schou Nilsen.Pihlaja, s. 551

 Pohjoismaiset hiihtolajit 
 Maailmanmestaruuskilpailut Lahdessa, Suomessa. Isäntämaa voitti kaikki kolme maastohiihtolajia ja Norjaan menivät mäkihypyn ja yhdistetyn kultamitalit.Pihlaja, s. 160–163, 439, 868Virtamo, s. 150

 Pyöräily 
 Italian ympäriajon voitti isäntämaan Giovanni Valetti.Pihlaja, s. 605
 Ranskan ympäriajon voitti italialainen Gino Bartali.Pihlaja, s. 604

 Taitoluistelu 
 Maailmanmestaruuskilpailuissa mestaruuden voittivat Itävallan Felix Kaspar toisen peräkkäisen kerran, britti Megan Taylor sekä pariluistelussa Saksan Maxi Herber / Ernst Baier kolmantena vuonna peräkkäin.Pihlaja, s. 707–708

 Tennis 
 Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Don Budge ja naisten kaksinpelin saman maan Dorothy Bundy.
 Ranskan avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Don Budge ja naisten kaksinpelin järjestäjämaan Simone Mathieu.Pihlaja, s. 738–739
 Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Don Budge ja naisten kaksinpelin kahdeksannen kerran yhdysvaltalainen Helen Wills Moody, jolle tämä oli ennätyksellisesti 19. Grand Slam -turnausvoitto.Pihlaja, s. 736–737
 Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Don Budge ja ylsi näin ensimmäisenä pelaajana Grand Slamiin eli voitti kaikki neljä suurta turnausta saman kalenterivuoden aikana. Naisten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Alice Marble.Pihlaja, s. 737–738
 Davis Cupin voitti Yhdysvallat kaikkiaan 12. kerran, millä se oli voittotilaston kärjessä.Pihlaja, s. 740

 Uinti 
 Euroopan-mestaruuskilpailut Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Menestyneimmät maat olivat viisi kultamitalia voittaneet Saksa ja Tanska. Tanskan Ragnhild Hveger voitti kolme kultaa, joista yhden viestissä. Kahteen henkilökohtaiseen kultamitaliin ylsivät myös ruotsalainen vapaauimari Björn Borg ja saksalainen uimahyppääjä Erhard Weiß.Pihlaja, s. 766–770Virtamo, s. 380–381

 Yleisurheilu 
 Miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 3.–5.9. Pariisissa, Ranskassa. Kilpailuihin osallistui 23 maata ja 272 urheilijaa. Saksa voitti seitsemän kultamitalia ja Suomi viisi. Kaikkiaan mitaleille ylsi 13 maata. Alankomaalainen pikajuoksija Martinus Osendarp voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia. Saksalaisjuoksija Rudolf Harbig voitti kaksi kultaa, joista toisen viestissä. Brittiläinen juoksija Godfrey Brown saavutti yhden mitalin kutakin väriä.
 Naisten ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut 17.–18.9. Wienissä, Itävallassa. Kilpailuihin osallistui 14 maata ja 80 urheilijaa. Saksa voitti yhdeksästä kultamitalista viisi. Kaikkiaan mitaleille ylsi viisi maata. Puolalainen Stanisława Walasiewiczówna voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia ja saavutti kaksi hopeaa, joista toisen viestissä.
 Britti Sydney Wooderson juoksi 20.8. Motspur Parkissa 800 metrin maailmanennätyksen 1.48,4. Suomalainen Yrjö Nikkanen otti keihäänheiton maailmanennätyksen maanmieheltään Matti Järviseltä heittämällä 25.8. Karhulassa tuloksen 77,87 m ja paransi ennätystä 16.10. Kotkassa tulokseen 78,70 m. Moukarinheitossa saksalainen Erwin Blask paransi 27.8. Tukholmassa maailmanennätykseksi 59,00 m ja 10 000 metrin juoksussa suomalainen Taisto Mäki teki 29.9. Tampereella maailmanennätyksen 30.02,0.

 Katso myös 
 Suomen urheilu 1938

 Lähteet 



 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

*
Luokka:Urheiluvuodet