Kiistat sukupuolipronomineista

Kiistat sukupuolipronomineista käsittelee sukupuoleen viittavista persoonapronomineista syntyneitä erimielisyyksiä maissa ja kielissä, joissa sukupuolilla on eri persoonapronomineja. Kiista on tuntematon niissä kielissä, joissa on käytössä vain yleispätevä ja sukupuolineutraali hän pronomini. Näitä kieliä ovat esimerkiksi suomalais-ugrilaiset, baski, altailaiset kielet, mongolilaiset kielet, dravidakielet ja useat Amerikan intiaanikielet.

Persoonapronominien väärän käytön taustalla on se, että ympäristö olettaa henkilön sukupuoli-identiteetin väärin. On vaadittu, että henkilö saisi itse valita mitä persoonapronominia hän haluaa hänestä käytettävän. Oikean persoonapronomin käyttöä on perusteltu kunnioittavalla persoonapronominien käytöllähttps://lgbt.wisc.edu/wp-content/uploads/sites/175/2016/07/LGBTCC-Gender-pronoun-guide.pdf. Toisaalta sukupuolipronominien käyttö pitää yllä sukupuolirooleja ja pitää yllä naisiin kohdistuvaa syrjintää, sillä sukupuolittunut kielenkäyttö on yksi sukupuolten epätasa-arvon juurisyistä työpaikoilla.

 Englannin kielessä 
Vuonna 2017 Yhdysvalloissa Kaliforniassa hyväksyttiin laki, joka velvoittaa sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia käyttämään asiakkaidensa oikeita pronomineja sakkojen uhalla.

Kanadalainen psykologi Jordan Peterson nousi julkisuuteen vastustettuaan kanadalaista C-16-lakialoitetta, joka olisi tehnyt väärän persoonapronominin käyttämisestä rangaistavaa. Petersonin mukaan autoritäärisyys alkaa kontrolloimalla kansalaisten ideologista ja kielellistä aluetta.

Englannin kielessä uusia kehitettyjä persoonapronomineja ovat: they, e/ey, per, ve, ze ja zie. Näistä ze ja per ovat peräisin Marge Piercyn feministisestä scifi-romaanista Woman on the Edge of Time (1976).

 Muut kielet 
Ruotsin kielen hen-pronomini on ollut osa Ruotsin Akatemian sanalistaa vuodesta 2015 lähtien. Samana vuonna Ahvenanmaan maakuntapäivät hyväksyi lakialoitteen, jolla hen-pronominista tuli virallista kieltä uusissa ajokorttilainsäädännössä. Pronominin käyttö on ollut pitkään hieman yleisempää Ruotsin mediassa kuin Suomessa.

Kiinan kieleen pyrittiin tuomaan 1900-luvun alussa, osittain eurooppalaisten kielten vaikutuksesta, oma kolmannen persoonan pronomini kuvaamaan naisia. Tämä pronomini 她 [tā] äännettiin samalla tavalla kuin pronomini 他, joka viittasi molempiin sukupuoliin.

Katso myös
Hen-pronomini
Elle-pronomini
Jako biologiseen ja sosiaaliseen sukupuoleen

Lähteet

Luokka:Feminismi Yhdysvalloissa
Luokka:Feminismi Ruotsissa
Luokka:Transsukupuolisuus
Luokka:Laventelilingvistiikka
Luokka:Kriittinen teoria