Rheneia (kaupunki)

Rheneia (; myös  tai ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Ríneia) Kreikassa. Sen historia liittyy läheisesti Deloksen vaiheisiin. Rheneian poliksen alue käsitti saaren luoteisosan, kun taas saaren eteläosa oli Deloksen poliksen hallussa.

 Maantiede  

Rheneian saari jakaantui kuten nykyisinkin kahteen osaan, pohjois- ja eteläosaan, joita yhdistää kapea kannas. Rheneian poliksen kaupunkikeskus sijaitsi pohjoisemman osan länsirannikolla nykyisen Agía Triádan lahden rannalla. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyinen Pýrgoksen kukkula pohjoisosan keskiosissa, noin puoli kilometriä lahden rannasta itään.Akropoliin sijainti: 

Rheneian saari sijaitsi Deloksen saaren länsipuolella ja oli sitä paljon suurempi. Strabon laski saarten välisen salmen leveydeksi neljä stadioninmittaa. Salmessa sijaitsee kaksi pientä kalliosaarta, jotka tunnetaan nykyisin nimillä Megálos Refmatiáris ja Mikrós Refmatiáris. Niistä ensin mainittu oli oletettavasti antiikin ajan Hekaten saari.Strabon: Geografia 10. Rheneian kaupungilla ei ilmeisesti ollut satamaa ainakaan kaupunkikeskuksessa, vaan saarella oli maihinnousupaikka itärannikolla, suoraan vastapäätä Deloksen satamaa. Saarten välillä toimi ilmeisesti jonkinlainen lautta (porthmos).

pienoiskuva|vasen|upright|Keskeneräinen veistos Rheneiasta, 100-luku eaa.
Rheneian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen. Siihen kuului ainoastaan saaren luoteisosa, eli pohjoisosan länsipuoli. Pohjoisosan itäpuoli, kannas sekä koko eteläosa olivat sen sijaan Deloksen poliksen alueita. Pseudo-Skylaks luki Rheneian saaren Kykladeihin, joihin se luetaan myös nykyisin, mutta se ei esiinny Strabonilla Kykladien saarten luettelossa.Strabon: Geografia 10.5.3.

 Historia 

Rheneian historia liittyi aina läheisesti viereisen, pyhänä pidetyn Deloksen historiaan. Saarella sijaitsi alun perin mahdollisesti Deloksen poliksen vanha kaupunkikeskus tai erillinen polis, jossa asuivat ne, jotka eivät liittyneet suoraan Deloksen pyhäkköjen toimintaan.

Samoksen tyranni Polykrates valtasi Rheneian arkaaisella kaudella vuonna 523 eaa., omisti saaren tai ainakin sen eteläosan maatilat Deloksen Apollonille, ja kiinnitti saaren ketjulla Delokseen.Herodotos: Historiateos 6.97; Thukydides: Peloponnesolaissota 1.13, 3.104. Käytännössä ”omistaminen Apollonille” tarkoitti sitä, että saaren eteläosan maat vuokrattiin ja niiden tuotto lahjoitettiin Deloksen pyhäköille. Rheneialaiset saivat perustaa oman kaupunkinsa saaren luoteisosaan, ja se sai jatkaa itsenäisenä poliksena. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Rhēnaieus () ja Rhēneus ().

400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotien aikaan Datis ja Artafernes kunnioittivat Delosta eivätkä astuneet sinne, vaan rantautuivat sen sijaan Rheneiaan.Herodotos: Historiateos 6.97. Klassisella kaudella 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Rheneian polis kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 451/450–416/415 eaa. Ateenalaisten puhdistettua Deloksen peloponnesolaissodan kuudentena vuonna eli 426/425 eaa. he kielsivät ketään syntymästä tai kuolemasta siellä, ja siksi kaikki sairaat ja synnyttävät vietiin Delokselta Rheneiaan. Rheneia toimi myös Deloksen hautausmaana.Thukydides: Peloponnesolaissota 3.104; Strabon: Geografia 10.

Rheneia säilyi olemassa poliksena vielä hellenistisellä kaudella. Sen tärkein vientituote vaikuttaa olleen gneissikivi. Ainakin hellenistisellä kaudella Rheneian eteläosan Delokselle kuuluneita maatiloja oli kymmenen. Niiden nimet olivat Porthmos, Pyrgoi, Khareteia, Panormos, Skitoneia, Kharoneia, Dionysion, Limnai, Rhamnoi ja Nikū Khoros.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|upright|Hautakivi Rheneiasta, 100-luku eaa.

Rheneian akropoliilta on löydetty kahden noin 8 × 8 metrin kokoisen suorakulmaisen tornin sekä noin 100 metriä pitkän muurin jäänteitä. Eteläisempää tornia on säilynyt noin kolmen metrin korkeudelta. Myöhemmin keskiajalla 1300-luvulla entinen akropolis toimi johanniittain ritarikunnan linnan paikkana, ja myös siitä on säilynyt jäänteitä.

Satamalahden pohjoispuolelta on löydetty muun muassa Herakleelle omistetun temppelin (tai mithraionin) rauniot. Rakennus on ajoitettu 100-luvulle tai ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Sen koko oli noin 30 × 12 metriä. Sen löytöihin lukeutuu muun muassa Herakleen patsas sekä lattiamosaiikkeja, jotka esittävät muun muassa delfiinejä.

Deloslaisten hautausmaa käsitti saaren eteläosan itärannikon. Sieltä on löydetty suuri määrä hautoja ja hautakiviä. Eräs haudoista on suuri joukkohauta, johon haudattiin kerralla Delokselta vuonna 426/425 eaa. saaren puhdistuksen yhteydessä siirretyt vainajat. Saarelta on löydetty myös yksityistalojen jäänteitä. Talot ovat olleet samanlaisia kuin Deloksen yksityistalot. Rheneian kannaksen poikki kulki sen kapeimmassa kohdassa vetotie ja -laitteisto (holkos), jonka kautta sen yli voitiin siirtää aluksia. Sen paikka näkyy maaperässä olevana syvempänä kohtana. Vedettävä matka on ollut noin 90 metriä. Saaren kaakkoisrannikolla sijaitsi majakka, joka oli mahdollisesti Aleksandrian Faroksen majakan kopio.

Rheneialta tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Mýkonoksen arkeologisessa museossa. Niitä on myös Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Kykladeilla
Luokka:Arkeologiset kohteet Kreikassa
Luokka:Mýkonos