Juho Wallinheimo

Juho Walfrid (Valfrid) Wallinheimo, vuoteen 1906 Wallin (20. lokakuuta 1871 Längelmäki Kuka kukin on (Aikalaiskirja) 1954, ss. 934–935. (Viitattu 27.5.2019) – 27. huhtikuuta 1955 Pälkäne) oli suomalainen pappi ja kirjailija.

Henkilöhistoria
Wallinheimon vanhemmat olivat maanviljelijä, kauppias Anton Henrik Wallin-Nikkilä ja Ida Räväsmäki ja puoliso vuodesta 1894 Fanny Ellida Nyberg (k. 1954). Wallinheimo tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1890 ja vihittiin papiksi 1894.  Hän toimi Pälkäneen kappalaisena 1902–1909 ja Mikkelin kaupungin kirkkoherrana 1909–1918 ja Sääksmäen 1918–1950. Rovastin arvonimen hän sai 1916. Uskonnonopettajana Mikkelin lyseossa Wallinheimo toimi 1909–1912 ja Mikkelin tyttökoulussa ja jatkoluokilla 1908–1918. Suomen sisällissodassa hän oli Itäarmeijan esikunnan pappi. Koivikon turvakodin pappi ja rahastonhoitaja ja Tampereen tuomiokapitulin asessori Wallinheimo oli 1927–1933.Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Viitattu 27.5.2019)

Juho Wallinheimon poika oli teollisuusneuvos Paavo Wallinheimo.

Julkaisuja
 Herännäisyyden vaiheista Porissa ja Porin tienoilla etenkin entisessä Ulvilan kirkkoherrakunnassa, 1905
 Kuvauksia muutamain Keski-Hämeen seurakuntain uskonnollissiveellisistä oloista, 1910
 Tanskan matkamme: suomalaisten pappien yhteisretki kesällä 1911: osanottajien kuvaamana, 1911 (yksi kirjoittajista)
 Jumalan huoneen rakennus: Raamatun rakennuskäsitettä selvittävä tutkielma, 1912
 Tutkimuksia Suomen kirkkohistorian alalta, 1913 (yksi kirjoittajista)
 Pyhäkoulu ja suuri lähetystehtävä: muistelmia Zürichin maailmankongressista, 1915
 Uskonpuhdistus ja Suomen kirkko: juhlajulkaisu uskonpuhdistuksen 400-vuotismuiston johdosta, 1917 (yksi kirjoittajista)
 Lähetyksen tila ja Kristuksen kirkko nykyhetkellä, 1918
 Kertomus Suomen evankelisluterilaisen kirkon tilasta vuosina 1918–1922, 1923
 Kirkon ja valtion ero, 1923
 Lutherin katekismuksen wuosisataismuisto: 1529–1929, 1929, Jaakko Gummerus, Aug. F. Peltonen, J. W. Wallinheimo
 Piispa Jaakko Gummeruksen muistoksi: Teologisesta aikakauskirjasta N:o 6 1933 = Till minnet av biskop Jaakko Gummerus: ur Teologisk tidskrift N:o 6 1933, 1933
 Sääksmäen vanhan kivikirkon vaiheita, 1934
 Hämeenmaa: 4, Hämeen elämää ja oloja, 1934 (yksi kirjoittajista)
 Kysymys sodasta ja rauhasta Raamatun valossa, 1935
 Vanha kivikirkko, 1936
 Kiusaus, lankeemus, nouseminen: kaksi raamattutuntia, 1936
 Kristus – maailman toivo: muistelmia ja vaikutelmia Oslon pyhäkoulukokouksesta, 1937
 Sairaskäynneistä: mietteitä ja muistikuvia, 1938
 Kirkonarkistojemme merkitys ja hoito, 1940
 Piirteitä Jumaluusopillisen tiedekunnan elämästä 50 vuotta sitten, 1941
 Pyhäkoulun vaiheista Hämeen seurakunnissa: esitelmä, Pyhäkouluyhdistyksen kesäjuhlassa Tampereella 7.6.1941, 1941
 Xenia Ruuthiana: professori emerito Martino Ruuth praesidi promotoriqve suo, 1945 (yksi kirjoittajista)
 Hämäläisten suhtautuminen kirkkoon ja uskontokysymyksiin. 1. osa, Keskiaika, uskonpuhdistuksen ja puhdasoppisuuden aika, 1945

Lähteet

Luokka: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Luokka: Suomalaiset opettajat
Luokka: Suomen sisällissodan valkoiset
Luokka: Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka: Suomalaiset kristilliset kirjailijat
Luokka: Vuonna 1871 syntyneet
Luokka: Vuonna 1955 kuolleet