Antipatris

Antipatris () oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Sen arkeologinen kohde ja tell eli rauniokumpu tunnetaan nykyisin nimellä Tel Afek (; aiemmin myös Râs el 'Ain, ראש העין).

 Maantiede 

Antipatris sijaitsi Saaronin (Sharonin) tasangon ja Samarian kukkuloiden välisellä hedelmällisellä tasangolla, jolla oli useita vesilähteitä ja paljon puita. Kaupungin vierestä virtasi joki, ja sen kautta kulkivat Via Maris eli ”Meren tie” sekä tie Caesarea Maritimasta eli Kesareasta Jerusalemiin. Nykyisin kaupungin paikka on noin 18 kilometriä koilliseen Tel-Avivista.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|Antipatriin raunioita.

Antipatriin paikalla on ollut asutusta kalkoliittiselta kaudelta noin 4500 eaa. lähtien, ja myöhemmin läpi kanaanilaisen pronssikauden sekä israelilaisen rautakauden. Kaupunki on yhdistetty egyptiläisten lähteiden ja Vanhan testamentin kaupunkiin nimeltä Afek. Se esitetään yhdeksi kaupungeista, jonka israelilaiset valtasivat Joosuan johdolla ja myöhemmin uudestaan kuningas Daavidin aikana. Valtakunnan jakaannuttua vuonna 928 eaa. Afek oli osa pohjoista Israelin kuningaskuntaa.

Varhaisella hellenistisellä kaudella paikalla oli linnoitus, joka tunnettiin paikan lähteiden ansiosta nimellä Pegai. Johannes Hyrkanos valtasi sen Hasmonien hallitsijasuvulle vuonna 132 eaa. Aleksanteri Jannaios linnoitutti koko joen varren Pegaista rannikolle saakka. Pompeius Suuri rakennutti kaupungin uudelleen vuonna 63 eaa. sen jälkeen kun roomalaiset olivat vallanneet Juudean. Hän antoi kaupungille uuden nimen Arethusa (myös Arethuse).Josephus: Juutalaisten muinaisajat (A. J.) 16.142, Juutalaissodan historia (B. J.) 1.155-57.

Antipatriin kaupungin perusti Herodes Suuri ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Hän nimesi sen isänsä Antipatroksen kunniaksi. Kaupungin asukkaasta käytettiin kreikaksi etnonyymiä Antipatritēs ().Josephus: Juutalaisten muinaisajat (A. J.) 13.15.1, 16.5.2.

pienoiskuva|vasen|Antipatriin osmaniaikaisen linnan rauniot.
Antipatris ei esiinny Uudessa testamentissa Jeesuksen toimintapaikkojen joukossa. Se mainitaan kuitenkin paikkana, jossa Paavali vietti vuonna 63 jaa. yön, kun sotilaat olivat viemässä häntä Caesareaan. Kaupunki oli olemassa vielä myöhäisellä roomalaisella kaudella 132–324, joka oli sen huippukautta. Antipatris taantui vuoden 363 suuren maanjäristyksen jälkeen. Vuoteen 638 kestäneellä bysanttilaisella kaudella se oli vain pieni sotilastukikohta.

Ristiretkiaikana kaupungin paikalle rakennettiin linna. Osmanivallan aikana 1571–1574 sen jäännösten päälle rakennettiin uusi linna, joka tunnettiin nimellä Binar Bashi.

 Rakennukset ja löydökset 

Antipatriin paikalla on säilynyt tai kaivettu suhteellisen vähän antiikin aikaisia jäänteitä. Roomalaisen kauden kaupungista on paikannettu muun muassa forum sekä pääkatu cardo maximus, jonka varrelta on löydetty julkisten rakennusten ja liiketilojen jäänteitä. Löydöksiin lukeutuu myös mausoleumi, joka koostuu vestibyylistä ja yhdestä hautakammiosta. Merkittävimmät historialliset jäänteet paikalla ovat osmaniaikaisen linnan rauniot.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Palestiinan kaupungit
Luokka:Arkeologiset kohteet Israelissa
Luokka:Judaean provinssin kaupungit