Sikinos (kaupunki)

Sikinos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Sikinoksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi noin 4,5 kilometriä lounaaseen nykyisestä Síkinoksen kylästä. 

 Maantiede  

Sikinoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi samannimisen saaren lounaisosassa lähellä saaren länsirannikkoa. Se oli rakennettu nykyiselle Agía Marínan huipulle linnuntietä noin 4,5 kilometriä lounaaseen nykyisestä Síkinoksen kylästä eli Chórasta. Nykyisen nimensä huippu on saanut siellä olevasta Pyhälle Marinalle (Pyhä Margareeta) omistetusta kirkosta.

Sikinoksen poliksen alueeseen kuului koko Sikinoksen saari, eikä sillä ollut muita poliksia. Saari luettiin antiikin aikana yleensä Kykladeihin, kuten nykyäänkin. Strabon ja Stefanos Byzantionlainen lukivat sen kuitenkin Kreetan lähisaariin. Saarelta ei tunneta kaupungin lisäksi muita antiikin aikaisia asutuspaikkoja.Strabon: Geografia 10; Klaudios Ptolemaios: Geografia 3.15.31.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|upright=0.75|Antiikin aikaisesta hautamuistomerkistä ja temppelistä tehty Episkopín luostarin kirkko.

Sikinoksen saaren alkuperäiseksi nimeksi mainitaan Oinoe () sen viinintuotannon ansiosta. Kreikkalaisessa mytologiassa saari sai myöhemmän nimensä Lemnoksen kuninkaan Thoaksen ja saaren henkilöitymän najadinymfi Oinoen pojasta Sikinoksesta. Myytin mukaan Lemnokselta paennut Thoas ajelehti saarelle puunrungossa.Plinius vanhempi: Naturalis historia 4.12.

Sikinoksen kaupunki oli alun perin oletettavasti joonialaisten siirtokunta. Nämä asuttivat saaren noin 900-luvulla eaa. Solon viittasi noin 604 eaa. Sikinokseen ikään kuin merkityksettömän paikan ruumiillistumana. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Sikinētēs () tai Sikinitēs (). 

Persialaissotien aikaan Sikinos oli Persian vallan alla. Klassisella kaudella 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Sikinos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 418/417–416/415 eaa. Jossain välissä 400-lukua eaa. saaren sanotaan tulleen doorilaisten asuttamaksi. 300-luvulla eaa. Sikinos kuului toiseen Ateenan liittoon. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa tiedetään olleen bule eli neuvosto ja demos eli kansankokous.

Kaupungin paikalla ei ole tehty arkeologisia kaivauksia.

 Rakennukset ja löydökset 

Sikinoksen kaupunkikeskuksen paikalta on löydetty joitakin jäänteitä kaupungista, kuten agoraa julkisine rakennuksineen sekä muureja. Lyödökset ajoittuvat pääosin hellenistiselle ja roomalaiselle kaudelle.

Saaren ainoa merkittävämpi antiikin aikainen rakennusjäänne on roomalaisaikainen hautamuistomerkki 200-luvulta jaa. Rakennus on tunnettu myös Apollon Pythioksen temppelinä, koska se oli ilmeisesti tässä käytössä myöhemmin; tähän viittaa paikalta löydetty piirtokirjoitus. Rakennus yhdisteli doorilaista ja joonialaista tyyliä, ja sen julkisivussa oli kaksi pylvästä (distylos in antis). Antiikin aikainen rakennus on myöhemmin tehty osaksi Episkopín luostaria sen kirkoksi. Rakennus sijaitsee samalla vuorenharjanteella kuin kaupunkikeskus siitä pohjoiseen, hieman huippua alempana.

 Lähteet 

Luokka:Antiikin Kreikan kaupungit Kykladeilla
Luokka:Síkinos