Ašura

Ašura on islamilaisen kalenterin ensimmäisen kuukauden, muharramin, 10. päivän nimi. Šiialaiset juhlivat ašuraa kolmannen imaamin ja profeetta Muhammedin tyttärenpojan Husain ibn Alin kuoleman muistojuhlana.Pyhäranta, Tuija, Raudaskoski, Joona ja Seppälä, Olli, s. 166–169 Husainin kerrotaan kuolleen Karbalan taistelussa länsimaisen kalenterin vuonna 680. Myös sunnit voivat juhlia ašuraa paastoamalla. 

Karbalan murhenäytelmän muisteleminen on toistuva, vuoden tärkein tapahtuma šiialaisille. Kymmenen päivää kestävää sureminen huipentuu viimeisen päivän ašura-juhlaan. Šiialaiset muistelevat tapahtumaa kulkuein, suruliputuksin ja marttyyrinäytelmin.Hämeen-Anttila, Islamin käsikirja, sivut 176–178 Šiialaiset juhlivat ašuraa lyömällä itseään esimerkiksi rintaan surumusiikin tahdissa. Juhlan äärimmäisimmissä muodoissa juhlijat ruoskivat itseään ja viiltelevät otsaansa samaistuakseen Husseinin kärsimyksiin. 

Iranissa juhla ulottuu usealle päivälle, ja siihen liittyy taistelua koskevien runsaiden perimätietojen kertominen jälkipolville pienissä kodikkaissa illanvietoissa, joita varakkaat kansalaiset tarjoavat naapuristolleen. Ilmaista ruokatarjoilua (nazri) on järjestetty myös kaduille ja moskeijoihin. Yksi päivä omistetaan naisten kärsimyksien muistelemiseen.

 Ašuran yhteydet pääsiäisen viettoon 

Myös sunnit juhlivat ašuraa, ja tekevät sen paastoamalla yhdestä kolmeen päivään 9., 10. ja 11. muharram-kuuta. Juhlalla on suora historiallinen yhteys juutalaisten pääsiäiseen. Kuuden kirjan kokoelma sisältää useita haditheja aiheesta. Al-Bukharin seuraava hadith kertoo juhlan säätämisestä:  "Kun profeetta saapui Medinaan, juutalaiset viettivät Ašura-paastoa (10. Muharramkuuta) ja sanoivat: tämä on se päivä, jolloin Mooses voitti Faraon. Tämän johdosta profeetta sanoi kumppaneilleen: teillä (muslimeilla) on suurempi oikeus juhlia Mooseksen voittoa kuin heillä, paastotkaa siis tänä päivänä." Kun sunnien ašura-juhla liittyy historiallisesti juutalaisten pääsiäiseen, šiiojen ašura-juhlassa näkyy mytomorfisia yhteyksiä myös kristilliseen pääsiäiseen. Husainin hahmo vastaa kristinuskon Jeesusta.Hämeen-Anttila, 2004, 176–177 Ašurajuhlassa keskitytään Husainin kärsimyskokemuksiin tavalla, joka muistuttaa Jeesuksen kärsimyksiä pääsiäisenä. Husainin kuolema sisältää jopa pelastussanoman: Husain ja hänen äitinsä Fatima saivat oikeuden puhua kaikkien šiiojen puolesta Viimeisellä tuomiolla. Yksi Husainin kuoleman johdosta vuodatettu kyynel voi pelastaa ihmisen Helvetin tulelta. Tämä vastaa kristillistä ajatusta lunastuksesta Jeesuksen ristinkuoleman kautta. Šiialaisessa ikonografiassa Husain on Kristusta muistuttava, ihannoitu hahmo.

 Historia 
Tiedot Karbalan taistelusta perustuvat 800-luvulla tallennettuihin tarinoihin, eikä itse taistelusta tai sen päähenkilöistä ole löydetty aikalaistietoa tai arkeologisia jälkiä. Taistelun kuvaus erilaisine vaiheineen on kuitenkin osa islaminuskoa.

Ašura-juhlan vieton samoin kuin ghadir-khumm -juhlan aloitti šiialainen buijidien dynastia.Lapidus 2022, s. 220 Iranissa 1500- ja 1600-luvuilla hallinneet šiialaiset safavidit elvyttivät ne kansanomaisina uskonnollisina juhlina.Herzig 2013, 480–481  

Lähteet




 Viitteet= 

luokka:Šiialaisuus
Luokka:Islamilaiset juhlapäivät