Volodymyr Zelenskyi

Volodymyr Oleksandrovytš Zelenskyi (, s. 25. tammikuuta 1978 Kryvyi Rih, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on Ukrainan presidentti. Hän aloitti virassa toukokuussa 2019. Zelenskyi on koulutukseltaan juristi, mutta ennen presidentiksi valintaa hän toimi näyttelijänä, käsikirjoittajana ja ohjaajana.

Tausta ja yksityiselämä
Zelenskyi syntyi Etelä-Ukrainassa juutalaiseen perheeseen. Hänen äidinkielensä on venäjä, ja hän alkoi opiskella ukrainaa vasta vuonna 2017. Hänen isänsä on kybernetiikan professori ja äiti insinööri. Lapsena hän asui neljä vuotta Mongoliassa Erdenetissä, jossa hänen isänsä työskenteli.

Zelenskyi valmistui oikeustieteilijäksi Kiovan kansallisen taloustieteen yliopiston toimipisteestä Kryvyi Rihssä, mutta ei ole kahden kuukauden harjoittelua lukuun ottamatta työskennellyt päätoimenaan juristina. Sen sijaan hän keskittyi sittemmin viihdealalle. Zelenskyin perheeseen kuuluvat vaimo Olena, tytär Oleksandra ja poika Kyrylo.

Äidinkielensä venäjän lisäksi Zelenskyi puhuu sujuvaa ukrainaa ja englantia.

 Ura viihdealalla 
Zelenskyi on perustanut Kvartal 95 -tuotantoyhtiön, joka on tuottanut useita menestyssarjoja ja järjestää komediakiertueita. Hän tuli tunnetuksi televisiosarjasta Kansan palvelija (). Hän esittää siinä historianopettaja Vasyl Holoborodkoa, joka valitaan sattumalta maan presidentiksi. Ennen politiikkaan lähtöään Zelenskyi toimi myös ääninäyttelijänä, esimerkiksi karhu Paddingtonin äänenä elokuvan Paddington 2 ukrainankielisessä versiossa.

 Omaisuus 
Zelenskyista on tullut vauras, viimeisten ennen sotaa tehtyjen arvioiden mukaan omaisuus voisi olla 20 miljoonan dollarin luokkaa: hän ilmoitti valtion omaisuusilmoituksessa vuonna 2022 omistavansa viisi asuntoa (kaksi osaomistettua) Ukrainassa. Yhteensä näiden varallisuusarvo on Forbes-lehden mukaan noin neljä miljoonaa dollaria. 

Pandoran paperit -tietovuodossa paljastui, että Zelenskyi oli osallinen salaisessa veroparatiisiyhtiöiden ketjussa, jonka kautta hän omisti muun muassa kiinteistöjä. Muutamaa kuukautta ennen valintaansa presidentiksi Zelenskyi siirsi omistuksensa ystävälleen, josta pian tuli presidentin neuvonantaja. Omistuksen tuottamat osingot maksettiin kuitenkin edelleen Zelenskyin vaimon tilille.

Politiikka
Juristi Zelenskyi rekisteröi joulukuussa 2017 esittämänsä televisiosarjan mukaisesti nimetyn puolueen Sluha narodu (’Kansan palvelija’). Puolueen perustajissa oli useita henkilöitä Zelenskyin johtamasta Kvartal 95 -tuotantoyhtiöstä. Esimerkiksi puolueen puheenjohtajaksi oli rekisteröitäessä merkitty Kvartal 95 -yhtiön juristi Ivan H. Bakanov.

Zelenskyin on epäilty olevan jonkinlaisessa riippuvuussuhteessa oligarkki Ihor Kolomoiskyiin. Zelenskyin sarjaa on esitetty tämän omistamalla 1+1-kanavalla. Kolomoyskyi on presidentti Petro Porošenkon kiivas vastustaja.

Zelenskyi oli ehdokkaana Ukrainan presidentinvaaleissa 2019 joulukuussa rekisteröimänsä Kansan palvelija -puolueen sitoutumattomana ehdokkaana. Zelenskyi sai ensimmäisellä kierroksella 30 prosenttia äänistä ja istuva presidentti Petro Porošenko 17 prosenttia. Ensimmäisellä kierroksella Zelenskyi ei kampanjoinut, julkaissut vaaliohjelmaa, antanut haastatteluja eikä osallistunut vaalikeskusteluihin.

Ennen toista äänestyskierrosta Zelenskyi ja Porošenko kohtasivat yhdessä vaaliväittelyssä. He syyttivät toisiaan hämäristä liiketoimista. Zelenskyin vaaliteema oli korruption vastustaminen, mutta hän puhui myös paljon Ukrainan sodan lopettamisesta. Toinen kierros käytiin heidän kesken 21. huhtikuuta 2019. Zelenskyi sai toisella kierroksella 73 prosenttia äänistä.

 Presidenttinä 
Zelenskyi astui virkaansa Ukrainan presidenttinä 20. toukokuuta 2019 ja ilmoitti heti virkaanastujaispuheessaan hajottavansa maan parlamentin. Samalla hän kertoi tulitauon saamisen Itä-Ukrainaan olevan hänen ensimmäinen tehtävänsä. Ukrainan parlamenttivaaleissa heinäkuussa 2019 Zelenskyin Kansan palvelija -puolue sai enemmistön. Puolue sai Verh’ovna Radan 450 paikasta 251.

Presidentiksi noustuaan Zelenskyi nosti vanhoja liittolaisiaan valta-asemiin. Ivan Bakanovista, lapsuudenystävästä ja Kvartal 95 -tuotantoyhtiön johtajasta, tuli Ukrainan turvallisuuspalvelun johtaja. Kansan palvelija -sarjan tuottajasta Serhi Šefiristä tuli presidentin tärkein avustaja.

Zelenskyi tapasi joulukuussa 2019 Pariisissa ensimmäisen kerran Venäjän presidentti Vladimir Putinin, ja he sopivat muun muassa tulitauosta, vankien vaihdosta ja uusien rajanylityspaikkojen luomisesta. Suuria poliittisia kysymyksiä ei kuitenkaan käsitelty. Näitä ovat Venäjän ja sen tukemien joukkojen vetäminen pois Itä-Ukrainasta ja vaalien järjestäminen. Kokousta pidettiin silloin merkittävänä, koska rauhanprosessi oli ollut täysin pysähdyksissä yli kolme vuotta.

Vaalikampanjastaan lähtien Zelenskyi on syyttänyt edeltäjäänsä Petro Porošenkoa valonaroista liiketoimista. Hän ajoi läpi oligarkkilaiksi kutsutun määräyksen, jonka nojalla koottiin rekisteri varakkaista ihmisistä ja rajoitetaan näiden julkista toimintaa. Lain johdosta Porošenko luopui televisiokanavistaan. Porošenkoa vastaan nostettiin syytteet maanpetoksesta ja terrorismin tukemisesta.

Heinäkuussa 2025 Zelenskyi allekirjoitti lain, jolla presidentin kanslia sai kontrollin aiemmin itsenäisistä korruptionvastaisista virastoista. Suurten mielenosoitusten ja Euroopan unionin painostamana presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti tuovansa parlamenttiin uuden lain, joka palautti virastojen itsenäisen aseman. Aiemmin samassa kuussa Zelenskyi vaihtoi hallituksen ja pääministerin, joka nähtiin vallan keskittämisenä Zelenskyin sisäpiirille.https://www.hs.fi/maailma/art-2000011380844.html

 Poliittisia kantoja 
Zelenskyin perustama Kansan palvelija -puolue on profiloitunut EU-myönteisenä puolueena ja helmikuussa 2022 Zelenskyi allekirjoitti virallisesti Ukrainan jäsenhakemuksen Euroopan unioniin. Yhdysvaltojen ja Kiinan käydessä kauppasotaa, Zelenskyi sanoi pyrkivänsä pidättäytymään puolueettomana asiassa ja sanoi muun muassa, että ei näe Kiinaa geopoliittisena uhkana. Armenian ja Azerbaidžanin välisessä rajakonfliktissa vuonna 2020 Zelenskyi sanoi olevansa Azerbaidžanin puolella, mutta kannusti molempia osapuolia ratkaisemaan asian neuvottelemalla, jotta konflikti ei jäätyisi.

Sosiaalipoliittisissa kysymyksissä Zelenskyi kertoi vuonna 2019 kannattavansa muun muassa oikeutta aborttiin ja lääkekannabiksen, uhkapelaamisen ja prostituution laillistamista.

Zelenskyi ei lähtökohtaisesti vastusta ukrainankieliselle sisällölle asetettuja kiintiöitä maan mediakentällä, mutta katsoi että kiintiöiden suuruutta voisi tarkastella. Hän ei myöskään halua Ukrainan tukahduttavan venäjänkielisiä taiteilijoita ja artisteja puhtaasti näiden kielen perusteella. Sen sijaan selkeästi Ukraina-vastaisilta henkilöiltä tulisi kieltää pääsy maahan.

 Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 
pienoiskuva|Zelenskyi käymässä Butšassa Butšan verilöylyn jälkeen 4. huhtikuuta 2022, kun kaupunki oli palautettu Ukrainan haltuun.Ukraine’s President Zelenskyy visits Bucha where dozens of corpses were found, Alarabiya.net 4.4.2022, viitattu 12.9.2022  

Vuonna 2014 alkaneessa Itä-Ukrainan sodassa alkoi uusi vaihe 22. helmikuuta 2022, kun Venäjä tunnusti Donetskin ja Luhanskin alueet itsenäiseksi. Zelenskyi piti kansalle puheen, jossa hän vetosi kuitenkin edelleen rauhan puolesta ja vaati länneltä selkeää tukea. Venäjä käynnisti laajemman aseellisen hyökkäyksen Ukrainaan 24. helmikuuta 2022. Zelenskyi vetosi suoraan Venäjän kansaan tv-puheessaan vain muutama tunti ennen Venäjän aloittamaa hyökkäystä. Venäjän hyökätessä kohti Kiovaa Zelenskyi julkaisi videoita, joilla hän osoitti pysyvänsä pääkaupungissa. 

Sotatila on vaikeuttanut Zelenskyin poliittisia tavoitteita, sillä merkittävä osa Ukrainan verotuloista tulee oligarkkien omistamilta yhtiöiltä. Toisaalta Venäjän painostuksen takia oligarkeista tuli helmikuussa isänmaallisia ja Zelenskyin tärkeitä liittolaisia.
pienoiskuva|Zelenskyi saa tylyn vastaanoton presidentti Trumpilta ja varapresidentti Vancelta helmikuussa 2025.
Vuonna 2022 alkaneen sodan aikana venäläisten tai venäläismielisten agenttien on väitetty tehneen Zelenskyiä vastaan useita salamurhayrityksiä.

 Kunnianosoitukset 
Zelenskyin suosio on noussut niin kotimaassa kuin ulkomaillakin Venäjän hyökkäyksen jälkeen. Myös Zelenskyin asenne ja johtamiskyvyt ovat yllättäneet monet ja lisänneet hänen arvostustaan. Joulukuussa 2022 hänet valittiin Time-lehden vuoden henkilöksi 2022.

 55x55px Valkoisen leijonan ritarikunta (Tšekki, 2022)
 55x55px Vesthardus-ritarikunta (Latvia, 2022)
 55x55px Vytautas Suuren ritarikunta (Liettua, 2022)
 55x55px Kunnialegioona (Ranska, 2023)
 55x55px Valkoisen Kotkan ritarikunta (Puola, 2022)
 55x55px Vapauden ritarikunta (Portugali, 2023)
 55x55px Philadelphian vapauden mitali (USA, 2022)
 55x55px Ronald Reaganin vapauden palkinto (USA, 2022)
55x55px Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta ketjuineen (Suomi, 2025) https://www.iltalehti.fi/politiikka/a/a1b6ac9c-8871-40a4-9af0-d2aa45cbe6e5
55x55px Tallinnan vaakunan kunniamerkki (Viro, 2022)

Suomennetut teokset


 Lähteet 

 Kirjallisuutta 
 Genté, Régis & Siohan, Stéphane: Volodymyr Zelenskyi – sodan sankari. Suomentanut Jorma Penttinen & Susanna Tuomi-Giddings. Otava, 2022. 
 Kulju, Mika: Zelenskyi – koko tarina. Readme.fi, 2022. 
 Kulju, Mika: Zelenskyi – taipumaton. (koko tarina -teoksen päivitetty laitos) Readme.fi, 2023. 
 Rudenko, Serhi: Zelenskyi – vapauden näyttämöllä. Suomentanut Eero Balk. Tammi, 2022. 


 Aiheesta muualla 

Luokka:Ukrainalaiset juristit
Luokka:Ukrainalaiset näyttelijät
Luokka:Ukrainan presidentit
Luokka:Vuonna 1978 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt