Hermann Giesler

Hermann Giesler (2. elokuuta 1898 Siegen – 20. tammikuuta 1987 Düsseldorf)Giesler, Hermann   Regionales Personenlexikon zum Nationalsozialismus in den Altkreisen Siegen und Wittgenstein. Viitattu 17.4.2019. oli saksalainen arkkitehti. Hän oli natsi-Saksan johtavia arkkitehteja ja Adolf Hitlerin suosiossa.

Hermann Giesler oli tunnetun natsijohtajan Paul Gieslerin veli. Hän opiskeli Münchenin taideteollisuuskoulussa ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Hän työskenteli itsenäisenä arkkitehtina kunnes siirtyi 1933 Sonthofenin piirirakennusmestariksi.Giesler, Hermann  ww2gravestone.com (Rob Hopmans). Viitattu 17.4.2019. Giesler liittyi kansallissosialistisen puolueen jäseneksi vuonna 1931. Hitler järjesti hänelle vuonna 1938 nimityksen professoriksi ja Münchenin kaupungin ylirakennusneuvokseksi. Gieslerin nimi oli mukana natsi-Saksan tärkeimpien taiteilijoiden luettelossa (gottbegnadeten list). Gieslerin natsihallinnolle suunnittelemia töitä olivat muun muassa Sonthofenin Ordensburg-sotakoulu ja Weimarin Adolf-Hitler-Platz-aukio. Vuonna 1940 Giesler suunnitteli Hitlerin tilauksesta Müncheniin Die Halle der Partei -nimisen valtavan, Rooman Pantheonia jäljittelevän puolueen kokousrakennuksen, joka oli tarkoitettu myös Hitlerin tulevaksi hautamausoleumiksi, mutta sitä ei koskaan rakennettu. Giesler johti myös Linzin uudelleenrakentamisen suunnittelua. Hitlerin erityisen mielenkiinnon kohteena olleesta suunnitelmasta ehti toteutua vain muutaman Tonavan ylittäneen sillan laajennus.Eero Kuparinen: ”Tavoitteena loistava menneisyys – klassismi Hitlerin Saksassa”, s. 206–207 teoksessa Kivettyneet ihanteet? Klassismin nousu maailmansotien välisessä Euroopassa (toim. Marja Härmänmaa & Timo Vihavainen). Atena, Jyväskylä 2000.

Toisen maailmansodan aikana Giesler johti vuosina 1942–1944 Organisation Todtin miehitetyssä Baltiassa toiminutta Einsatzgruppe Russland-Nord -osastoa ja oli vastuussa vankityövoiman käytöstä. Vuosina 1944–1945 hän johti asetehtaan rakentamista Mühldorfiin keskitysleirivankityövoiman avulla. Giesler sai aivan sodan lopussa SA-järjestön brigadeführerin arvon. Amerikkalaiset vangitsivat hänet sodan jälkeen ja hänet tuomittiin vuonna 1947 niin sanotussa Mühldorf-oikeudenkäynnissä elinkautiseen vankeuteen. Tuomio lyhennettiin 25 vuoden vankeudeksi vuonna 1948 ja Giesler vapautettiin armahduksella kokonaan vuonna 1952. Hän työskenteli sen jälkeen yksityisenä arkkitehtina Düsseldorfissa.

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Saksalaiset arkkitehdit
Luokka:Saksalaiset professorit
Luokka:Saksalaiset kansallissosialistit
Luokka:Saksalaiset elinkautisvangit
Luokka:Vuonna 1898 syntyneet
Luokka:Vuonna 1987 kuolleet