Ukrainan talous

Ukrainan talous käsittelee Ukrainan valtion alueella harjoitettavaa taloutta. Ukraina on Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen.

Historia
pienoiskuva|Rautatieliikenne on eräs Ukrainan keskeisimpiä liikennemuotoja. Luhanskissa junanvetureita on valmistettu myös vientiin.

Neuvostoliiton tasavallat, mukaan lukien Ukrainan neuvostotasavalta, olivat keskusjohtoisen talouden vuoksi enemmän riippuvaisia toisistaan ja Venäjästä kuin läntisen Euroopan maat keskenään. Ukraina oli osa Neuvostoliiton vilja-aittaa, tuotti niin raaka-aineita ja sähköä kuin lentokoneita ja ohjuksia. Venäjältä ja muilta neuvostotasavalloilta tuotiin kulutushyödykkeitä ja öljyä. Vaikka toisen maailmansodan saksalaismiehitys vaurioitti Ukrainaa erittäin paljon, pian sodan jälkeen maa rakennettiin uudestaan sotaa edeltäneiden voimavarojen varaan. Vilja, sähköenergia ja raskas metalliteollisuus olivat Ukrainan talouden perusta 1990-luvun alkuun asti.

Ukrainan tasavallan itsenäistymisen jälkeen siirtyminen markkinatalouteen oli vaikeaa. Kilpailukykyisiä vientituotteita ei juuri ollut ja kauppa Venäjän federaation kanssa toi poliittisia kytkentöjä. Siirtymäkausi kesti 1990-luvun alun. Tuolloin puolitiehen jätetyt rakenteelliset uudistukset johtivat laajaan työttömyyteen. Palkanmaksu saattoi keskeytyä kuukausiksi. Valtio päästi markkinoille lisää rahaa, mikä edesauttoi huippukorkeaa inflaatiota. Kuten Venäjällä, valtionyritysten yksityistäminen merkitsi pienen vähemmistön rikastumista ja tuloerojen räjähdysmäistä nousua.

Neuvostoliiton hajoaminen aiheutti sen, ettei mustanmullan maa Ukrainan maataloustuotanto mennyt Venäjälle ilman kaupallista kilpailua. Venäjän konepaja- ja puolustusvälineteollisuuden romahdettua Ukrainan on täytynyt hakea Itä-Ukrainassa tuotetulle teräkselle uusia markkinoita esimerkiksi Aasiasta. Maa on edelleen merkittävä vetureiden, rautatiekaluston ja lentokoneiden valmistaja. Antonovin lentokonetehdas toimii Ukrainassa. Avaruusteknologiassa maa osallistuu esimerkiksi Zenit-kantorakettien valmistamiseen yhdessä Venäjän kanssa.

Korruptio on ollut suurongelma. Vuoden 2016 alussa julkaistussa Transparency International-järjestön vuoden 2015 maavertailussa Ukraina sijoittui koetun korruption CPI-indeksillä arvioituna Euroopan alhaisimmalle sijalle eli jäi jaetulle 130. sijalle vertailluista 168 maasta. Ajoittain osa ulkomaisista sijoittajista on lopettanut liiketoimintansa Ukrainassa byrokratian, korruption tai muun rikollisen toiminnan takia. Sittemmin korruption kitkemistä on painotettu ainakin julkisissa puheissa. Ukraina sai markkinatalouden aseman Euroopan unionilta ja Yhdysvalloilta 2005–2006. Päätökset avasivat ukrainalaistuotteille uusia markkinoita EU:n ja Yhdysvaltain alueella. Ukraina pääsi Maailman kauppajärjestö WTO:n jäseneksi 2008.Assessions: Ukraine wto.org, viitattu 15.3.2014, 

Janukovytsin valtakaudella ukrainalaisten pankkien omistajat varastivat asiakkaidensa talletuksia kymmenien miljardien Yhdysvaltain dollareiden arvosta. Varastetut rahat siirrettiin Kyproksen kaltaisiin veroparatiiseihin. Maailmanpankin mukaan tämä on historian suurin pankkisektorin väärinkäyttö.

Vuosina 2014–2015 Ukrainan talous romahti. Venäjän kauppa tyrehtyi ja monet merkittävät kaivokset jäivät miehitetyille alueille. Bruttokansantuote romahti 16 prosenttia.

 Luonnonvaroja 
Taloudellisesti merkittäviin luonnonvaroihin kuuluvat muun muassa: rautamalmi, kivihiili, mangaani, maakaasu, öljy, suola, rikki, grafiitti, titaani, magnesium, kaoliini, nikkeli, elohopea, puutavara ja peltomaa.Europe: Ukraine , The World Factbook, cia.gov, viitattu 15.3.2014 

 Vienti ja tuonti 
Ulkomaankauppa oli tavaraviennin osalta vuonna 2012 vahvasti alijäämäinen. Ukrainan tavara viennin suuruus oli tuolloin 68,8 miljardia ja tuonnin 84,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Dollarimääräisesti merkittävin tavarakaupan kumppani oli Venäjä, jonne osuus viennistä oli 25,6 % (17,6 mrd USD) ja tuonnista 32,4 % (27,4 mrd USD). Muita tärkeitä vientimaita vuonna 2012 olivat Turkki 5,4 %, Egypti 4,2 %, Puola 3,7 %, Italia, 3,6 %, Kazakstan 3,6 %, Intia 3,3 ja Valko-Venäjä 3,3 % osuuksilla Ukrainan viennistä. Tuontimaista Venäjän jälkeen merkittävimpiä olivat Kiina 9,3 %, Saksa 8,0 % Valko-Venäjä 6,0 %, Puola 4,2 % ja Yhdysvallat 3,4 % osuuksilla. Vuonna 2012 vienti Suomeen oli vain 0,1 prosenttia (48,2 milj. USD) Ukrainan viennin kokonaisarvosta. Suomesta Ukraina toi 0,6 prosentin osuuden (485,2 milj. USD) ulkomaankaupan tuonnistaan.

Tärkeisiin vientituoteryhmiin kuuluvat perusmetallit ja niiden jalosteet (27,5 % viennistä, erityisesti rauta ja teräs), kasvinviljelytuotteet (13,4 %, lähinnä hiutaleet 10,2 % sekä öljykasvien siemenet ja hedelmät 2,5 %), mineraalituotteet (11,1 %, sis. mineraaliöljyt, polttonesteet ja öljynjalostustuotteet 5,3 %; malmit yms. 4,8 %), koneet ja laitteet (10,2 %), kuljetusvälineet (8,7 %, lähinnä rautatiekalusto 6,0 % ja ilma-alukset 1,3 %), kemianteollisuus (7,4 %) ja eläin- ja kasvisrasvat (6,1 %). Tuonnissa suurimmat tuoteryhmät olivat mineraalituotteet (32,5 %, erityisesti maakaasu 16,6 % koko tuonnista), koneet ja laitteet (15,5 %), kemianteollisuuden tuotteet (10,1 %, esimerkiksi lääkkeet ja lääkeaineet 3,9 %), liikennevälineet (9,5 % erityisesti ajoneuvot) ja perusmetallit ja niiden jalosteet (6,2 %).

Sen sijaan palvelujen vienti ylitti selvästi Ukrainan ulkomailta hankkimien palvelujen määrän. Palveluja vietiin 13,5 miljardilla ja niitä tuotiin 6,7 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Liikenteen osuus oli 63,0 prosenttia palveluviennistä, mutta vain 25,0 prosenttia palvelutuonnista. Liikenteessä suurin yksittäinen viennin osa-alue olivat putkikuljetukset Ukrainan kautta (3,2 mrd USD). Myös rautatie- (1,6 mrd USD), lento- (1,5 mrd USD, sis. ylilentomaksut) ja meriliikenteen (1,2 mrd USD) merkitys oli suuri positiivisen palvelutaseen muodostumisessa.

 Valuutta, BKT ja keskipalkka
pienoiskuva|Viidensadan hryvnian seteli. Vuoden 2013 lopussa tämä vastasi 45 euroa.
Uusi rahayksikkö Ukrainan hryvnia (lyhenne: UAH) otettiin käyttöön syyskuussa 1996, josta lähtien se on pystytty pitämään suhteellisen vakaana. Tärkeä uudistus on ollut yksityisyritysten verolainsäädännön yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen. Uusia yrityksiä on syntynyt kuin sieniä sateella koska yksityisyrittäjien ei enää tarvitse kärsiä satunnaisista ja mielivaltaisista veroista. Yksi hryvnia (lausutaan grivna) oli vuoden 2013 lopulla arvoltaan noin 0,09 euroa.

Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1 302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukrainalaista kohden tämä oli keskimäärin 28 488 hryvnaa eli 2 766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7 742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4 %), Dnipropetrovskin alue et (10,8 %) ja Harkovan alueet (5,9 % osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1 285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella. Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28 555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3 584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7 210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3 382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15 056 USD/henki) ja Venäjällä (16 768 USD/henki).

Keskimääräinen kuukausipalkka oli Ukrainassa vuonna 2013 noin 2 766 hryvniaa eli vuoden 2013 lopun vaihtokurssein 296 euroa. Keskimääräinen kuukausipalkka vaihteli aluetasolla Ternopilin alueen 214 ja Kiovan 453 euron välillä. Elintason mataluuden ja useita naapurimaitaan heikomman talouskehityksen johdosta Ukrainasta on muuttanut miljoonia aiempia asukkaita pois 1990-luvun alun jälkeen. Väestön tukalaa taloustilannetta ei tutkijoiden mielestä ole kunnolla ymmärretty länsimaissa.

Ukrainan alueet
  Alue
  Ukrainan osa
  AlueellinenBKT 2011(milj. UAH) 
  AlueellinenBKT 2011(milj. EUR)
  Osuus Ukrainan2011 BKT:sta(%)
  Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti(UAH)
  Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti(EUR)
  Alueellinen BKT 2011 henkeä kohti, % Ukrainan keskiarvosta
  Keski-määräinen kuukausi-palkka (UAH, 2013)
  Keski-määräinen kuukausi-palkka (EUR, 2013)
 Ukraina yhteensäUkraina1 302 079126 439,3100,028 4882 7661003265296
   Dnipropetrovskin alue
  Etelä-Ukraina
  140 020
  13 596,7
  10,8
  42 068
  4 085
  148
  3335
  302
   Donetskin alue
  Itä-Ukraina
  161 021
  15 636,1
  12,4
  36 446
  3 539
  128
  3755
  340
   Harkovan alue
  Itä-Ukraina
  76 866
  7 464,1
  5,9
  27 966
  2 716
  98
  2975
  269
   Hersonin alue
  Etelä-Ukraina
  18 448
  1 791,4
  1,4
  16 990
  1 650
  60
  2464
  223
   Hmelnytskyin alue
  Länsi-Ukraina
  22 843
  2 218,2
  1,8
  17 260
  1 676
  61
  2641
  239
   Ivano-Frankivskin alue
  Länsi-Ukraina
  26 752
  2 597,8
  2,1
  19 386
  1 882
  68
  2679
  243
   Kiova
  Keski-Ukraina
  223 774
  21 729,7
  17,2
  79729
  7 742
  280
  5007
  453
   Kiovan alue
  Keski-Ukraina
  59 154
  5 744,2
  4,5
  34 420
  3 342
  121
  3351
  303
   Kirovohradin alue
  Keski-Ukraina
  20 041
  1 946,1
  1,5
  19 918
  1 934
  70
  2609
  236
   Krimin autonominen tasavalta
  Etelä-Ukraina
  38 220
  3 711,4
  2,9
  19 467
  1 890
  68
  3265
  296
   Luhanskin alue
  Itä-Ukraina
  57 202
  5 554,6
  4,4
  25 067
  2 434
  88
  3337
  302
   Lvivin alue
  Länsi-Ukraina
  52 103
  5 059,5
  4,0
  20 490
  1 990
  72
  2789
  253
   Mykolajivin alue
  Etelä-Ukraina
  27 633
  2683,3
  2,1
  23 402
  2272
  82
  3094
  280
   Odessan alue
  Etelä-Ukraina
  61 499
  5 971,9
  4,7
  25 748
  2 500
  90
  2947
  267
   Pultavan alue
  Keski-Ukraina
  52 252
  5 074,0
  4,0
  35 246
  3 423
  124
  2988
  271
   Rivnen alue
  Länsi-Ukraina
  19 302
  1 874,3
  1,5
  16 735
  1 625
  59
  2844
  258
   Sevastopol
  Etelä-Ukraina
  9 359
  908,8
  0,7
  24 564
  2 385
  86
  3114
  282
   Sumyn alue
  Keski-Ukraina
  22 907
  2 224,4
  1,8
  19 800
  1 923
  70
  2702
  245
   Taka-Karpatian alue
  Länsi-Ukraina
  18 054
  1 753,1
  1,4
  14 455
  1 404
  51
  2553
  231
   Ternopilin alue
  Länsi-Ukraina
  16 294
  1 582,2
  1,3
  15 055
  1 462
  53
  2359
  214
   Tšerkasyn alue
  Keski-Ukraina
  27 012
  2 623,0
  2,1
  21 082
  2 047
  74
  2682
  243
   Tšernivtsin alue
  Länsi-Ukraina
  11 969
  1 162,3
  0,9
  13 228
  1 285
  46
  2484
  225
   Tšernihivin alue
  Keski-Ukraina
  21 165
  2 055,2
  1,6
  19357
  1 880
  68
  2504
  243
   Vinnytsjan alue 
  Keski-Ukraina
  29 099
  2825,7
  2,2
  17768
  1 725
  62
  2651
  240
   Volynian alue
  Länsi-Ukraina
  17 637
  1 712,7
  1,4
  16 993
  1 650
  60
  2580
  234
   Zaporižžjan alue
  Etelä-Ukraina
  49  525
  4 809,2
  3,8
  27 567
  2 677
  97
  3142
  385
   Žytomyrin alue
  Keski-Ukraina
  21 928
  2 129,3
  1,7
  17 184
  1 669
  60
  2561
  232
   Länsi-Ukraina yhteensä
  Länsi-Ukraina
  184 954
  17 960,1
  14,2




     Keski-Ukraina yhteensä
  Keski-Ukraina
  477 332
  46 351,7
  36,7




     Itä-Ukraina yhteensä
  Itä-Ukraina
  295 089
  28 654,8
  26,5




     Etelä-Ukraina yhteensä
  Etelä-Ukraina
  344 704
  33 472,7
  26,5






 Lähteet 

Aiheesta muualla

Observatory of Economic Complexity: Ukraine 

*