Korsikan tasavalta

Korsikan tasavalta oli vuosina 1755–1769 olemassa ollut valtio, joka syntyi, kun korsikalainen patriootti Pasquale Paoli julisti Korsikan itsenäiseksi Genovan tasavallasta marraskuussa 1755. Hän teki Korsikalle perustuslain italian kielellä. Tasavallalle luotiin hallitus, oikeusjärjestelmä ja armeija. Mikään valtio ei tunnustanut Korsikan itsenäisyyttä.

 Perustaminen 
Pasquale Paoli julisti Korsikan itsenäiseksi Genovan tasavallasta marraskuussa 1755. Onnistuneiden toimien jälkeen hän oli häätänyt genovalaiset koko Korsikasta lukuun ottamatta muutamaa rannikkokylää. Pasquale teki Korsikalle perustuslain italian kielellä. Tasavallalle luotiin hallitus, oikeusjärjestelmä ja armeija; hallitus eli dieta koostui jokaisesta piirikunnasta äänestetyistä edustajista. Äänioikeus oli yli 25-vuotiailla miehillä. 

Vuonna 1761 tasavalta sai omat kolikkonsa, jotka tehtiin Muratossa.

Paolin ajatukset itsenäisyydestä, demokratiasta ja vapaudesta saivat kannatusta filosofeilta kuten Jean-Jacques Rousseaulta, Voltairelta, ja Mablylta. Yksikään valtio ei kuitenkaan tunnustanut saaren itsenäisyyttä.

 Korsikan valtaus 
Vuonna 1767 Korsika valloitti Capraian saaren Genovalta. Seuraavana vuonna genovalaiset myivät Korsikan Ranskalle Versaillesin sopimuksessa. Samana vuonna Ranska aloitti Korsikan valtauksen ja kokonaisen vuoden ajan Paolin joukot taistelivat Ranskaa vastaan. Vuonna 1769 Ponte Novun taistelussa ranskalaisjoukot löivät korsikalaiset joukot, ja vuonna 1770 Korsikasta tuli Ranskan provinssi.

Luokka:Entiset tunnustamattomat valtiot
Luokka:Korsikan historia