Thorikoksen teatteri

Thorikoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Thorikoksen demoksessa Attikassa Kreikassa. Se on varhaisimpia tunnettuja kreikkalaisia teattereita ja rakennettu noin vuonna 525–480 eaa. Teatteri on malliltaan poikkeuksellinen, sillä se on pitkänomainen tyypillisen puoliympyrän sijaan.

 Historia 

Thorikoksen teatteri rakennettiin useassa vaiheessa. Ensimmäinen rakennusvaihe ajoitetaan arkaaisen kauden lopulle noin vuosiin 525–480 eaa., toisin sanoen kreikkalaiseksi teatterirakennukseksi hyvin varhaiseen aikaan.

pienoiskuva|vasen|Thorikoksen teatteri vuorenrinteessä.
Teatterin erikoinen muoto selitettiin aiemmin sillä, että se olisi rakennettu kokonaisuudessaan jo tuolloin aikana, jolloin teattereiden muoto ei vielä ollut vakiintunut. Nyttemmin muodon katsotaan kuitenkin selittyvän sillä, että teatterin katsomoon on vaiheittain tehty laajennoksia vanhimman osan rakentamisen jälkeen. Teatterista tuli pitkänomainen, kun sitä laajennettiin klassisella kaudella 400-luvun eaa. puolessa välissä. Siihen tehtiin muutoksia vielä 300-luvulla eaa.

Teatterin paikalla on ollut aiemmin kalkkikivilouhos. Tutkijat olettavat, että louhinta synnytti porrasteisen rinteen, joka oli sopiva myös kokouspaikaksi, ja kehittyi vaiheittain teatteriksi. Teatteria käytettiin Thorikoksen demoksen kokouksiin, jotka saivat alkunsa viimeistään Kleistheneen uudistusten myötä vuonna 508/507 eaa. Lisäksi sitä käytettiin maalais-Dionysia-juhlien näytelmäesityksissä. Tällaisena Thorikoksen teatteri on eräs esimerkki Attikan demosten omista teattereista ja kokouspaikoista, vastakohtanaan Ateenan suuremmat teatterit ja kansankokouspaikat. Vastaavia esimerkkejä tunnetaan muun muassa Euonymonista ja Rhamnuksesta. 

Teatterin arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens vuonna 1886.

 Rakennus 
pienoiskuva|Thorikoksen teatterin rauniot.
pienoiskuva|Teatterin pohjoispuolinen tukimuuri ja sen lännenpuoleinen sisäänkäyntikäytävä.

Teatterin rauniot sijaitsevat nykyisin nimellä Velatoúri tunnetun kukkulan etelärinteessä. Teatterin katsomo on pitkänomainen keskeltä ja kaareutuu kummastakin päästä. Se avautuu etelälounaaseen päin ja sen leveys on noin 55 metriä. Teatterin orkhestra on ovaalinmuotoinen, ja sen koko on noin 16 × 30 metriä tai noin 443 neliömetriä. Kumpikin piirre eroaa tyypillisestä kreikkalaisesta teatterista, jonka katsomo oli puoliympyrän muotoinen ja orkhestra ympyränmuotoinen.

Teatteri oli rakennettu alueen omasta kalkkikivestä. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa teatterissa oli noin 19–21 suoraa kivistä penkkiriviä, joiden pohjoispuolella oli tukimuuri. Kaksi pystysuuntaista porraskäytävää jakoi katsomon kolmeen erikokoiseen lohkoon. Näistä keskimmäisen penkit ovat lähes viivasuorat. 400-luvun eaa. puolessa välissä alkuperäisen katsomon itä- ja länsipäihin lisättiin kaarevat osiot. 300-luvulla eaa. katsomoon lisättiin vielä lisää kaarevia penkkirivejä takaosaan aiemman tukimuurin yläpuolelle. Tässä osassa oli mahdollisesti puiset penkit ja noin 11–12 penkkiriviä, tai vaihtoehtoisesti siellä istuttiin maassa. Laajennokselle rakennettiin uusi pohjoisenpuoleinen tukimuuri. Siinä oli kaksi sisäänkäyntiä, joiden kautta oli kulku teatterin pohjoispuolelta katsomon yläosaan. Lännenpuoleiselle johti rinteestä yhtenäinen korotettu käytävä, kun taas idänpuoleinen kulkutie muodosti sillan. Viimeisessä vaiheessa teatteriin mahtui noin – katsojaa.

Orkhestraa tuki avoimelta eteläsivulta 24 metriä pitkä tukimuuri, joka yhdistyi sivuilla luonnonkallioon. Teatterin länsipuolella sijaitsi pieni Dionysokselle omistettu temppeli sekä viiden hengen pitohuone, ja itäpuolella alttari.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Kreikan teatterit
Luokka:Lavreotikí