Mariam al-Asturlabi

Mariam al-Asturlabi ( tai al-'Ijliya bint al-'Ijliyy al-Asturlabiyy ()  oli Aleppossa Pohjois-Syyriassa 900-luvulla elänyt naispuolinen astronomisten instrumenttien valmistaja, jolle Syyrian arkeologinen seura antoi etunimen "Mariam".   

 Ainoa tunnettu lähde
Raya Wolfsun toteaa, että kaikki tiedot Mariam al-Asturlabista ("Mariam Astrolabintekijä") ovat peräisin nimiluettelosta, joka on peräisin 900-luvun lopulta. Luettelon tekijä Fihristi eli Ibn al-Nadim oli bagdadilainen elämäkerturi, joka muu ohella teki luettelon astrolabien tekijöistä. Mariam al-Asturlabin hahmon synnyttänyt teksti kuuluu seuraavasti: "[Astronomisten instrumenttien] tekijöiden nimet: -- al-‘Ijli al-Asturlabi, Betuluksen [Nastuluksen?] oppilas; al-’Ijliya, hänen tyttärensä, Betuluksen [Nastuluksen?] oppilas, joka oli  Sayf Al-Dawlan kanssa [=työskenteli hänen kanssaan]."

Lähde sisältää seuraavia tietoja:

 Tyttären isän nimi al-‘Ijli al-Asturlabi tarkoittaa "Ijliläinen astrolabintekjiä". “Al-‘Ijliy(a)” viittaa siihen, että hän kuului Banu Bakr -heimon Banu ‘Ijli -klaaniin. Hän ei esiinny missään muussa  tekstissä, eikä hänen tekemistään esineistä ole tietoja. 
 Tyttären nimi  “Al-‘Ijliya” on isän klaaninimen feminiinimuoto.
 Tytär ja hänen isänsä olivat "Betuluksen" oppilaita (tilmīthah). Betulus tarkoittaa ilmeisesti tunnettua astrolabien tekijää Nastulusta. Muḥammad ibn ʻAbd Allāh Nastuluksen katsotaan valmistaneen maailman vanhimman nykyaikaan säilyneen astrolabin. 
 Tytär työskenteli Sayf Al-Dawlan "kanssa". Sayf Al-Dawla oli Aleppon emiiri vuosina 945–967, joten työtä siis tehtiin hänen palveluksessaan. 

Tyttärestä ei ole muita tietoja. Hänen syntymä- tai kuolinvuottaan ei tiedetä, hänen ulkonäkönsä on tuntematon, eikä tarkempia tietoja ole hänen työstään eikä edes nimestä. Etunimen "Mariam" hänelle antoi Syyrian Arkeologinen Seura.   

 Nousu legendaksi 
Raya Wolfsun toteaa, että tarina Mariam al-Asturlabista on imenyt itseensä uusia yksityiskohtia ja saanut myös romanttista väriä. The Women's Channel kertoo, että Mariamista on tullut roolimalli ympäri maailman miljoonille tytöille, jotka haluavat jättää itsestään jäljen tutkijoina ja keksijöinä. Nykyisin hänestä kerrotaan lähinnä islamilaisissa lähteissä myös seuraavia asioita:   

 Hän oli kuuluisa tieteilijä, joka suunnitteli ja rakensi astrolabeja, hänen työnsä olivat erityisen monimutkaisia ja innovatiivisia. Hän kohotti astrolabien teon uudelle tasolle. Hän oli aikansa tärkein astrolabien tekijä. Hän tuli kuuluisaksi sukupolvensa parhaiden astrolabien tekijänä. 
 Hän keksi astrolabin ja muutti tällä tavoin lopullisesti tähtitieteen kasvot. (astrolabi keksittiin jo 150 eaa.)D. Luis Hidalgo Velayos: The Astrolabe. Hemisferium, 2010.
 Hän teki vaikutuksen työnantajaansa Sayf al-Dawlaan tekemiensä astrolabien taidokkuuden johdosta.
 Hän oli paitsi astrolabien tekijä, myös matemaatikko ja tähtitieteilijä.
 Hänen tekemiään astrolabeja voitiin käyttää tähtien ja muiden taivaankappaleiden tarkkaan määrittämiseen, vaikka hänellä ei ollut matemaattista koulutusta. 
 Yhdistämällä matematiikan hienoon käsityötaitoon ja erinomaiseen metallurgiseen tietämykseen hän osoitti taitonsa ja korkean älykkyytensä, joiden avulla hän antoi panoksensa paitsi modernin tähtitieteen myös islaminuskon kehitykseen.
 Hänen älykkyytensä loi perustan modernin maailman liikenteelle ja tiedonvälitykselle, sillä hän auttoi kehittämään navigaation (GPS) ja ajanlaskun tekniikoita.  
 Hän oli työssään väsymätön ja omistautui etenkin astrolabin soveltamiseen liikenteen ja kommunikaation palveluksessa. 
 Hän rakensi erityisen kauniita astrolabeja. (syyrialaiset astrolabit 900-luvulta eivät vielä olleet koristeltuja, kuten myöhemmät laitteet.)
 Hän oli poikkeuksellisen kaunis ja kuoli vain 21-vuotiaana (annetut elinvuodet 945–967 ovat todellisuudessa al-Dawlan hallintokauden alku ja loppu). 
 Hän työskenteli Bagdadissa. (Sayf Al-Dawlan hovi oli todellisuudessa Aleppossa). 
 Hän auttoi Bagdadin kauppiaita ja laivastoupseereita parantamaan navigointi- ja ajanmittaustaitojaan. (Bagdad sijaitsee sisämaassa). 
 Hän oli islamilaisen maailman ainoa naispuolinen astronomi.
 Hänen saavutuksensa unohdettiin pitkäksi aikaa, kunnes Henry A. Holt nimesi asteroidin hänen mukaansa.

 Jälkimaine 

 Henry E. Holt löysi Palomarin observatoriossa vuonna 1990 asteroidin 7060 Al-ʻIjliya, joka nimettiin Al-‘Ijliya al-Asturlabin mukaan.  Nimi julkaistiin 14. marraskuuta 2016 ().
 Hän oli fiktiivisen päähenkilön esikuva vuonna 2015 palkitussa science fiction-kirjassa Binti (suomeksi "Tyttäret"). Sen kirjoittaja on nigerialais-amerikkalainen Nnedi Okorafor.
 Hänet on mainittu yhtenä islamin kulta-ajan merkittävistä naisista Extraordinary Women from the Golden Age of Muslim Civlization -sivustolla. 
 Hän kuuluu historian kahdensadan maineikkaimman astronomin joukkoon ja on erityisen tunnettu arabimaailmassa, varsinkin Syyriassa. 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Tähtitieteilijät
Luokka:900-luvulla syntyneet
Luokka:Islamin kulta-aika