Allah99

Allah99 (Allah99 إيميالت مترجم إيميل سيوران ٩٩ هللا) on Hassan Blasimin kirjoittama romaani, joka on ilmestynyt vuonna 2019, ja sen on julkaissut WSOY. Teoksen on suomentanut arabian kielestä Sampsa Peltonen. Teos on Blasimin ensimmäinen romaani. Hän on aiemmin julkaissut novelleja.

Tarina kertoo irakilaisesta eläinlääkäri-kirjailijasta Hassan ”Minervanpöllö” Bumasta, joka perustaa blogin saadakseen teoksensa leviämään arabimaailmassa. Hän ei kuitenkaan julkaise siinä vanhoja tekstejään vaan alkaa kirjoittaa uusia.Allah99, takakansi.

Alkusanoissaan teoksen suomentaja Sampsa Peltonen sanoo, että vaikka Allah99 on luokiteltu romaaniksi, sen genre on oikeastaan yhtä holtiton kuin sisältö. Kehyskertomuksen sisällä sisäkkäiset tarinat ylittävät kehyksen rajat. Peltonen luonnehtii kirjaa myös siten, että se valottaa juuriltaan tempautuneen ihmisen näkökulmaa.Sampsa Peltonen, alkusanat teoksessa Allah99, s. 5–9 

Peltonen suomentaa arabiasta, ja hänellä on tuntuma Blasimin kieleen myös sitä kautta, että hän tuntee Blasimin ja tämän tavan käyttää kieltä. Hänen käännöstyötään helpottaa sekin, että kirjan tapahtumat sijoittuvat osittain Suomeen. Kirjojen arabia on standardiarabiaa, jota kukaan ei puhu äidinkielenään. Siksi suomentajan täytyy tulkita löytääkseen rekisterin, johon kirjoittaja pyrkii.

Teoksen englanninnos ilmestyy lokakuussa 2019, ja tulossa on käännöksiä monille muillekin kielille.

Teosta Allah99 oli ennakoitu Finlandia-suosikiksi. Finlandia-palkinnon sääntöjen mukaan ehdokkaiden on kuitenkin ilmestyttävä ensin Suomessa tai yhtä aikaa Suomessa ja muualla, mutta Allah99 ilmestyi ensin arabiaksi Italiassa, eikä se siksi voi olla ehdokkaana.Hanna Malkamäki, Olennaista on pirstaleisuus, Näkökulma, Helsingin Sanomat 23.10.2019, s. B 5

 Arviot 
”Parhaan kirjallisuuden kotimaa on kirjallisuus. Allah99 kuuluu tähän luokkaan”, kirjoittaa Antti Majander Helsingin Sanomissa ja lisää: ”Kritiikin lukemisen voi lopettaa tähän”, mutta jatkaa kuitenkin. Vaikka tarinan kuvaus voi tuntua hankalalta ja lukijan karkottavalta, kerronta on Majanderin mukaan todellisuudessa kuitenkin sujuvaa ja mukaansatempaava. Hän panee merkille, että päähenkilön maailmassa suomalainen nainen näkyy hyvin suppeasta kulmasta, ja se saa hänet epäilemään, että kirjailija ei ole oikein hereillä

Silvia Hosseini kiittää Sampsa Peltosen suomennosta eloisaksi ja vivahteikkaaksi. Hosseini yhdistää romaanin latinalaisamerikkalaisiin kirjailijoihin Julio Cortázariin ja Roberto Bolañoon. Hän toteaa runsaat vessa- ja seksijutut, ja Majanderin tavoin hänkin huomauttaa, että Blasimia saattaisi syyttää mieskatseesta, mutta hän toteaa kuitenkin jutut niin yliampuviksi, että se kääntyy itseironiaksi.

Miia Gustafsson luonnehtii tarinoita Ylen sivulla Tuhannen ja yhden yön tarinoiden henkisiksi.

 Lähteet 

Luokka:Vuoden 2019 kirjat
Luokka:Suomalaiset romaanit