Jair Bolsonaro

Jair Messias Bolsonaro (s. 21. maaliskuuta 1955 Glicério, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen poliitikko, joka toimi Brasilian presidenttinä vuosina 2019–2023. Bolsonaro voitti vuoden 2018 presidentinvaalit, mutta hänen valtakautensa jäi yhden kauden mittaiseksi hänen hävittyä vuoden 2022 presidentinvaaleissa Luiz Inácio Lula da Silvalle.

Bolsonaro on taustaltaan armeijan upseeri. Hän on luvannut taistella kovin ottein rikollisuutta ja korruptiota vastaan. Bolsonaro pyrkii kehittämään ja vapauttamaan kauppaa ja taloutta. Hän kannattaa kristillisiä arvoja. Bolsonaro vastustaa ympäristöliikettä, koska hänen mukaansa se haittaa hakkuisiin ym. perustuvaa taloutta. Bolsonaron vastustajat näkevät hänet yleensä äärioikeistolaisena, kannattajat puolestaan perinteisenä konservatiivina. Bolsonaron mielestä Brasilian sotilasdiktatuuri oli hyvää aikaa. Lausuntojensa mukaan hän ei piittaa seksuaalivähemmistöjen, alkuperäiskansojen ja naisten oikeuksista. Bolsonaro on luvannut kunnioittaa maan demokratiaa.

 Tausta 

Alkujaan Bolsonaro on entinen asevoimien kapteeni. Hänet valittiin kansanedustajaksi kansalliskongressin edustajainhuoneeseen vuonna 1991. Bolsonaro on kuulunut sosiaaliliberaaliseen puolueeseen (PSL), mutta marraskuussa 2019 hän erosi PSL-puolueesta ja perusti uuden puolueen Aliança pelo Brasil (APB).

Virginiassa Yhdysvalloissa vuodesta 2005 asuneella brasilialaisella entisellä astrologilla ja itseoppineella filosofilla Olavo de Carvalholla on arveltu olevan merkittävää vaikutusvaltaa Bolsonaron joihinkin poliittisiin päätöksiin, erityisesti Bolsonaron kolmen pojan välityksellä. Carvalho on tuonut esille näkemyksiään kansainvälisestä laajasta vasemmiston salaliitosta ja hänen aatemaailmaansa pidetään varsin äärioikeistolaisena. Bolsonaron valinta ulkoministerikseen oli Ernesto Araujo ilmeisesti juuri Carvalhon suosituksen perusteella.

 Presidentinvaalit 2018 
Presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella 7. lokakuuta 2018 Bolsonaro sai eniten ääniä ja pääsi toiselle kierrokselle. Vaalikampanjan aikana vasemmistoaktivisti Adelio Bispo de Oliveira puukotti Bolsonaroa. Iskun jälkeen Bolsonaro pysyi sivussa vaaliväittelyistä eikä antanut haastatteluja. Hänen kannatusprosenttinsa kuitenkin nousi.  Teräase upposi 12 senttimetrin syvyyteen ja sairaalasta saadun tiedon mukaan Bolsonaro menetti 40 prosenttia verestään.

Toisella kierroksella 28. lokakuuta 2018 Bolsonaro sai 55 prosenttia äänistä ja tuli valituksi. Hänen vastaehdokkaanaan oli vasemmistolaisen Työväenpuolueen (PT) ehdokas Fernando Haddad.' Vaalikampanjassaan Bolsonaro oli luvannut erityisesti kitkeä korruptiota ja ottaa käyttöön kovat otteet Brasiliaa riivannutta väkivaltarikollisuutta kohtaan.

 Brasilian presidenttinä 
Bolsonaro on luvannut taistella rikollisuutta, sosialismia ja korruptiota vastaan. Hän on myös luvannut pienentää valtion osuutta taloudesta. Toisaalta Bolsonaro on antanut seksuaalivähemmistöjen ja värillisten vastaisia lausuntoja. Hän vastustaa maahanmuuttoa. Bolsonaro on myös antifeministi. Bolsonaro vastustaa ympäristöliikettä, koska hänen mukaansa sen päämäärät haittaisivat maan taloutta.

Bolsonaro on nopeasti muuttanut varsin radikaalisti Brasilian ulkopolitiikkaa. Brasilian suhteet Yhdysvaltoihin ovat lähentyneet ja parantuneet huomattavasti. Latinalaisen Amerikan vasemmistolaisiin hallituksiin, erityisesti Venezuelaan ja Kuubaan, maan suhteet ovat viilentyneet. Bolsonaron suhtautuminen kommunistiseen Kuubaan on ollut erityisen kriittistä – hän muun muassa karkotti Brasiliasta yli 8 000 kuubalaista lääkäriä, jotka olivat siellä aiemman vasemmistolaisen hallituksen vuonna 2013 solmiman yhteistyösopimuksen perusteella. Brasilia on tunnustanut Juan Guaidón Venezuelan lailliseksi valtionpäämieheksi vasemmistolaisen Nicolás Maduron sijasta. Bolsonarolle henkilökohtaisesti erityisen tärkeä asia on ollut hyvät suhteet Israeliin. Saavuttuaan maaliskuussa 2019 valtiovierailulle Israeliin Bolsonaro sanoi heti ensimmäisessä puheessaan hepreaksi rakastavansa Israelia.

Bolsonaron hallinnossa on kuitenkin sisäisiä ristiriitoja ja hänen hallituksensa on sanottu itse asiassa jakaantuneen kolmeen ryhmään. Ensimmäinen ryhmä ovat entiset kenraalit, joita on hallituksessa useita. Heidän näkyvin hahmonsa on varapresidentti Hamilton Mourão. Toinen ryhmittymä ovat anti-globalistit, joiden henkinen mentori on Yhdysvaltoihin asettunut itseoppinut filosofi ja salaliittoteoreetikko Olavo de Carvalho. Kolmas ryhmittymä ovat uusliberaalit ekonomistit ja teknokraatit, kuten talousministeri Paulo Guedes ja oikeusministeri Sergio Moro. Bolsonaro itse on yrittänyt tasapainotella ryhmien keskellä. Varapresidentti Hamilton Mourão taas on profiloitunut hallinnossa maltillisena ja pragmaattisena poliitikkona. Mourão on pyrkinyt lieventämään vastakkainasettelua Kiinan kanssa ja vastustanut Bolsonaron suunnitelmia siirtää maan Israelin-suurlähetystö Jerusalemiin Tel Avivista, sillä tämä heikentäisi huomattavasti suhteita Brasilian viennin kannalta tärkeisiin Lähi-idän arabimaihin. Linjaerimielisyyksien tullessa selvemmin esille varapresidentti Mourãota on alettu pitää ainakin jossakin mielessä Bolsonaron kilpailijana.

Bolsonaro antoi maaliskuussa 2020 julkisuuteen koronaviruspandemiaa vähätteleviä lausuntoja eikä kannattanut taudin leviämistä vaikeuttavia sulkutoimia. Bolsonaro vastusti taudin leviämisen hidastamistoimia, koska ne haittasivat maan taloutta. Tämä herätti miljoonissa kritiikkiä ja protestimieltä. Koronavirus levisikin nopeasti Brasiliassa kesäkuussa. Bolsonaro sai itse tartunnan heinäkuun alussa. Kuun lopulla hän ilmoitti parantuneensa tartunnasta.

Presidentinvaalissa 2022 Bolsonaro hävisi toisella kierroksella entiselle presidentille Lula da Silvalle saaden kuitenkin 49,1 prosenttia äänistä.

Bolsonaro lensi vaimonsa ja avustajiensa kanssa Orlandoon, Floridaan Yhdysvaltoihin, 30. joulukuuta, kaksi päivää ennen presidentinkautensa päättymistä  Bolsonaro on vuokrannut asunnon Encore Resortin kaupunginosasta aivan Disney Worldin läheltä. Lula vannoi virkavalansa 1. tammikuuta 2023 ja Bolsonaro rikkoi perinteen, jossa väistyvä presidentti osallistuu seuraajansa virkaanastujaisiin.

 Poliittisia näkemyksiä 
Bolsonaro sanoo puolustavansa perustuslakia, demokratiaa ja vapautta. Hänen vastustajansa arvioivat hänen olevan vielä oikeistolaisempi kuin vastikään valitut Argentiinan, Chilen, Perun, Paraguayn ja Kolumbian oikeistolaiset johtajat. Bolsonaroa on vasemmiston taholta verrattu Yhdysvaltain Donald Trumpiin ja Filippiinien Rodrigo Duterteen.  Bolsonaro on kertonut ihailevansa Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpia, jonka kanssa hänellä onkin varsin samankaltainen ilmaisutyyli samanhenkisen maailmankatsomuksen lisäksi. Bolsonaroa on kutsuttu "tropiikin Trumpiksi" ("Trump of the tropics") ja he tapasivatkin Valkoisessa talossa pian Bolsonaron virkakauden alettua.

Talouspolitiikassa Bolsonaro on pyrkinyt toteuttamaan markkinamyönteisiä uudistuksia, laskemaan veroja ja heikentämään mm. uusien julkisen sektorin työntekijöiden työsuhdeturvaa.

Bolsonaro on kiittänyt aiempaa Brasilian sotilasdiktuuria järjestyksen palauttamisesta maahan vuoden 1964 sotilasvallankaappauksessa. Bolsonaron mukaan Brasilian diktatuurin olisi aikoinaan täytynyt tappaa vastustajansa, ei vain kiduttaa. Hänellä on tukijoita erityisesti konservatiivisten protestanttien keskuudessa sekä liike-elämässä. Bolsonaro on maansa suosituin poliitikko, mutta hänen aikaisemmin edustamansa PSL-puolue on kongressissa pieni tekijä.

Ilmastonmuutokseen kriittisesti suhtautuva Bolsonaro kieltäytyi YK:n vuosittaisen ilmastokokouksen 2019 isännöimisestä, joten kokous järjestetään Chilessä, joka tarjoutui huolehtimaan järjestelyistä. Tosin sisäpoliittisten ongelmiensa takia myös Chile joutui perumaan kokouksen, joka lopulta sitten järjestettiin Madridissa.

 Presidenttikauden jälkeen 
Brasilian korkeimman oikeuden tuomari Alexandre de Moraes määräsi Bolsonaron 14. huhtikuuta 2023 ilmoittautumaan liittovaltion poliisin kuulusteltavaksi koskien hänen rooliaan pääkaupungin väkivaltaisissa mielenosoituksissa. Kesäkuun lopulla maan korkein vaaliviranomainen määräsi Bolsonaron vaalikelvottomaksi vuoteen 2030 asti. Näin ollen hän ei saa osallistua kunta-, osavaltio- tai liittovaltiotasolla mihinkään vaaleihin. Saman vuoden lokakuussa hänet tuomittiin jälleen vaalikelvottomaksi 8 vuodeksi, koska hän oli käyttänyt itsenäisyyspäivän juhlapuhetta vaalitilaisuutenaan, mikä on Brasilian lain nojalla kielletty. Tuomio koski myös Bolsonaron silloista varapresidenttiehdokasta Walter Braga Nettoa.

 Vallankaappausoikeudenkäynti 
Maaliskuussa 2024 Bolsonaro nähtiin Unkarin Brasílian-suurlähetystössä sen jälkeen, kun hänen Brasilian passinsa oltiin takavarikoitu. Bolsonaron epäiltiin tuolloin mahdollisesti hakevan turvapaikkaa Unkarista. Brasilian korkein oikeus antoi Bolsonarolle 48 tuntia aikaa antaa selitys tapauksesta, ja maan ulkoministeriö kutsui suurlähettiläs Miklós Halmain puhutteluun.

Bolsonaro asetettiin virallisesti syytteeseen vallankaappauksen valmistelusta, väkivaltaisesta oikeusvaltion kaatoyrityksestä ja järjestäytyneestä rikollisesta toiminnasta marraskuussa 2024. Helmikuussa syytöksiin lisättiin myös presidentti Lula da Silvan sekä tuomari de Moraesin salamurhan suunnittelu. Oikeudenkäynnit Bolsonaroa, ja 80 muuta viranomaista vastaan, alkoivat 19. toukokuuta 2025 Brasíliassa.

Heinäkuussa 2025 poliisi teki kotietsinnän Bolsonaron kotiin ja määräsi hänelle valvontarenkaan. Kuukautta myöhemmin hänet määrättiin poliisin ympärivuorokautisen valvonnan alaisuuteen ja lentokieltoon. Brasilian korkein oikeus tuomitsi Bolsonaron 11. syyskuuta 2025 vankeuteen 27 vuodeksi ja 3 kuukaudeksi vallankaappausyrityksestä. Yhdysvaltain ulkoministeri Marco Rubio arvosteli erityisesti de Moraesia tuomiosta, jonka hän katsoi olevan noitajahti. Vankeustuomion lisäksi Bolsonaro sai 376 000 realin sakot. Bolsonaro vietiin 22. marraskuuta 2025 vankilaan kärsimään vankeustuomiotaan.

 Yksityiselämä ja perhe 
Jair Bolsonarolla on kolme aikuista poikaa; Flavio, Carlos ja Eduardo, jotka osallistuvat aktiivisesti politiikkaan. Heistä Flavio Bolsonaro on Brasilian senaatin jäsen Rio de Janeirosta, Eduardo Bolsonaro on Brasilian edustajainhuoneen jäsen ja Carlos Bolsonaro on Rio de Janeiron paikallishallinnon vaikuttaja. Pojat jakavat isänsä kanssa samankaltaisen maailmankatsomuksen ja Brasiliassa onkin puhuttu Bolsonaron poliittisesta dynastiasta.

Jair Bolsonaro on ollut vuodesta 2007 lähtien naimisissa kolmannen vaimonsa kanssa, joka on häntä 27 vuotta nuorempi Michelle Bolsonaro. Tästä liitosta hänellä on kaksi lasta.

Bolsonaro sai huhtikuussa 2025 ankaria vatsakipuja oltuaan vaalikiertueella äärioikeistopuolue Partido Liberalin senaattori Rogerio Marinhon kanssa ja hänet lennätettiin sairaalaan pääkaupunkiin Brasíliaan.Viivi Koivistoinen, Bolsonaro siirretään sairaalaan Brasilian pääkaupunkiin yle.fi, uutiset 12.4.2025, viitattu 12.4.2025

Bolsonaron isoisoisä oli syntyjään italialainen, minkä vuoksi hän voisi hakea Italian kansalaisuutta sukutaustansa perusteella. Tällaisissa hakemuksissa otetaan kuitenkin huomioon henkilön rikosrekisteri, mikä Reutersin mukaan todennäköisesti estäisi Bolsonaroa saamasta kansalaisuutta, jos hän sitä hakisi. Italian viranomaisten mukaan Bolsonaro itse ei ole hakenut Italian kansalaisuutta, mutta hänen lapsistaan Carlos ja Eduardo ovat ja ovat myös saaneet sen.

 Galleria 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Brazil Election: How Jair Bolsonaro Turned Crisis Into Opportunity – henkilökuva The New York Times -lehdessä 

Luokka:Brasilian presidentit‎
Luokka:Brasilialaiset poliitikot
Luokka:Brasilialaiset sotilaat
Luokka:Vuonna 1955 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt