Segercrantz

Segercrantz on sukunimi, jota käytetään Suomessa. 

Segercrantz on myös suomalainen aatelissuku. Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin everstiluutnantti Johan Ekmanin (1675–1741) lapset aateloitiin kiitokseksi isänsä ansioista vuonna 1756 ja introdusoitiin Ruotsin Ritarihuoneeseen vuonna 1756 aatelisena sukuna numero 1973. Suku immatrikuloitiin Suomen Ritarihuoneeseen vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 136. Yksi suvun haaroista sai vuonna 1949 takaisin edustusoikeuden Ruotsin Ritarihuoneeseen. 

Nimen haltijoita:

 Clas Robert Segercrantz (1808–1879), Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut tykistönkenraali, Fredrik Segercrantzin poika
 Fredrik Segercrantz (1774–1813), kapteeni ja valtiopäivämies
 Johan Gustaf Emil Segercrantz (1826–1901), sotilas ja virka- ja valtiopäivämies
 Hjalmar Frithiof Segercrantz (1864–1928), kauppias ja valtiopäivämies, Johan Gustaf Emil Segercrantzin poika
 Johan Segercrantz (1874–1953), pankinjohtaja ja taidemaalari, Johan Gustaf Emil Segercrantzin poika
 Kristina Segercrantz (s. 1950), kuvataiteilija
 Mårten Segercrantz (1682–1758), valtiopäivämies
 Mårten Segercrantz (1941–2018), sulkapalloilija ja hammaslääkäri

Luokka:Suomalaiset aatelissuvut