Nikolai Pirogov

Nikolai Ivanovitš Pirogov (); (25. elokuuta 1810 Moskova, Venäjän keisarikunta – 5. joulukuuta 1881 Vinnytsja, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen tiedemies ja lääkäri, jota pidetään yleisesti yhtenä tärkeimmistä kenttäkirurgian kehittäjistä. 

Hän käytti ensimmäisenä eetteriä puudutukseen taistelukentällä ja tätä sovellettiin aina toiseen maailmansotaan asti. Hän toteutti ensimmäisenä tutkimusta puudutukseen liittyvistä kuolemantapauksista. 

Hän laati myös viisiluokkaisen, kiireellisyyteen perustuvan potilasluokitusjärjestelmän, jota käytettiin ensimmäisessä maailmansodassa. Sebag Montefiore, Simon: Kolmas näytös: Rappio. Ensimmäinen kohtaus: Jupiter. Romanovit 1613–1918. WSOY, 2016. S. 482 alaviite, 483-484. 

 Elämäkerta 
 Nuoruus ja koulutus 
Nikolai Pirogov oli lahjakas lapsi ja oppi lukemaan venäjää jo 6-vuotiaana. Lisäksi hän oppi myös latinaa ja ranskaa. 

Pirogov pääsi opiskelemaan lääketiedettä Moskovan yliopistoon perhetutun ansiosta vain 13-vuotiaana, kun yleinen alaikäraja oli 16 ikävuotta. Hän valmistui lääkäriksi toukokuussa 1828 neljän opintovuoden jälkeen Moskovan yliopistosta vain 17-vuotiaana. Valmistuttuaan Moskovan yliopistosta Pirogov suuntasi Tarton yliopistoon lääketieteen jatko-opintojen vuoksi ja sai tohtorinarvon vuonna 1832. Pirogov opiskeli vielä hetkellisesti Berliinissä ja Göttingenissä.

 Tohtorina toimiminen ja kenttäkirurgia 
Maaliskuussa 1836 Pirogov nimitettiin Tarton yliopiston uudeksi kirurgian professoriksi. Hän ehti toimia kirurgian professorina viisi vuotta, kun hänelle tarjoutui mahdollisuus maaliskuussa 1841 toimia professorina Pietarissa sotilaslääketieteen akatemian kirurgisessa sairaalassa sekä johtavana kirurgina maavoimien varuskuntalasaretissa. Vuonna 1852 hänet nimitettiin Tarton yliopiston kunniajäseneksi.

Vuoden 1847 tammikuussa Pirogov alkoi tutkia ja testata eetterin vaikutuksia puudutuksessa Venäjän keisarikunnan hallinnon painostuksesta. Hänen aiemmat epäilyksensä eetterin käytöstä puudutuksessa hävisivät ja hän näki eetterin mahdollisuudet sekä uskoi sen mullistavan kirurgiset käytännöt. Pirogov testasi ensin eetteriä itseensä ja apulaisiinsa ennen kuin käytti sitä potilaisiinsa. Ensimmäiset kaksi leikkausta, joissa käytettiin eetteriä puudutukseen, hän toteutti 14. helmikuuta 1847 Pietarissa. Pirogov piti kirjaa puudutusten sivuvaikutuksista sekä kuolleisuusluvuista leikkauksissa. Hänen mielestään puudutuksella ei ollut vaikutusta kuolemantapauksiin, jos eetteriä tai kloroformia käytettiin vain tarvittava määrä.

Hänen suojelijansa oli suuriruhtinatar Jelena Pavlovna, joka taivutti keisari Nikolai I:n myötämieliseksi Pirogovin hankkeille ja käyttämään naispuolisia sairaanhoitajia.Sebag Montefiore, Simon: Kolmas näytös: Rappio. Ensimmäinen kohtaus: Jupiter. Romanovit 1613–1918. WSOY, 2016. S. 482 alaviite.  

Vuoden 1847 keväällä Nikolai I halusi eetteriä käytettävän myös sotarintamalla ja hän lähetti Pirogovin Kaukasian sotaan opettamaan sotilaslääkäreitä eetterin käytössä puudutuksena leikkausten aikana. Kaukasian sota oli ensimmäinen kerta sotahistoriassa, kun amputoinneissa ja leikkauksissa käytettiin puudutusta. Palattuaan rintamalta Pirogov toteutti koiralle ensimmäisen leikkauksensa, jossa käytti puuduttavana aineena kloroformia 21. joulukuuta 1847. Kloroformi toimi sotarintamalla paremmin kuin eetteri, koska sitä tarvittiin puudutukseen vähemmän. 

Pirogov toimi sotilaskirurgina Krimin sodassa vuoden 1854 joulukuusta lähtien. Hän järjesti venäläisten lääkintähuollon ja järjesteli haavoittuneet tarvittavan hoidon mukaan. Hän teki myös aloitteen saadakseen naissairaanhoitajia avukseen leikkauksiin. Tästä suuriruhtinatar Jelena Pavlovnan perustamasta ryhmästä naisia muotoutui myöhemmin venäläinen Punainen Risti. Krimin sodassa jokaiseen Pirogovin toteuttamaan puudutukseen käytettiin eetterin sijasta kloroformia. Yhdeksän kuukauden aikana rintamalla hän toteutti arviolta 30 leikkausta päivässä. Pirogovin ansiot kenttäkirurgian saralla Krimin sodassa ovat suurin syy siihen, miksi häntä pidetään kenttäkirurgian perustajana.

 Perintö 
Pirogov painotti koulutettujen apulaisten merkitystä puudutusten yhteydessä, jolloin kirurgi voisi keskittyä täysin leikkauksen suorittamiseen. Vasta sata vuotta myöhemmin, vuonna 1955 Neuvostoliitossa toteutettiin apulaisten kouluttaminen puudutuksen suorittamiseen. Pirogov painotti kirjoituksissaan puudutuksen hyödyllisyyttä sekä merkitystä, ja juuri Pirogovilla oli keskeinen vaikutus siihen, että puudutusta hyödynnettiin myöhemmin myös siviileihin. Hänen opetustensa ansiosta kenttäkirurgia ja puudutuksen käyttö levisivät laajasti Venäjällä ja myöhemmin muualle Eurooppaan.

 Lähteet 
 Luttinen, Pertti (2015) Sota Venäjällä- Venäjä sodassa. Helsinki: ScanBook AB
 Hendriks, I. F. & Bovill, J. G. & Boer, F. & Houwaart, E. S. & Hogendoorn, P. C. W.: Nikolay Ivanovich Pirogov: a surgeon's contribution to military and civilian anaesthesia. Anaesthesia, 4.11.2014, nro 2, s. 219–227.

 Viitteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Venäläiset lääkärit
Luokka:Kirurgit
Luokka:Vuonna 1810 syntyneet
Luokka:Vuonna 1881 kuolleet