Martta Kaukomaa

Martta Elisabet Kaukomaa (o.s. Suominen; 25. lokakuuta 1895 Mynämäki – 6. helmikuuta 1992 Raisio) oli suomalainen uskonnollinen kirjailija, runoilija ja Vapaakirkon evankelista.Piispa Eero Huovisen saarna Tuomasmessussa 1.4.2018, Helsingin hiippakunta Syntymävuosi Fennicasta.

Martta Kaukomaa o.s. Suominen syntyi Mynämäessä vuonna 1895Hämelin Eila ja Rautamäki Vappu: Tienraivaajat : vapaakirkon naiset ilosanoman viejinä Hämeenlinna Päivä 2001 s. 317 ja kasvoi suuressa sisarusparvessa.Kaukomaa s. 37Martta Kaukomaa: Kihlajaislahja. Hämeenlinna : Päivä 1975 s. 30 Hänen isänsä oli nahkuri Kustaa Suominen ja äitinsä Vilhelmiina Wallenius. Koti ja kasvuympäristö olivat kristillisiä. Isä piti pyhäkouluaKaukomaa s. 40 ja äiti lauloi hengellisiä lauluja.Kaukomaa s. 30-31 Äiti ja isä olivat kotoisin rukoilevaisseudulta.Kaukomaa s. 31

Varhaisen hengellisen heräämisenKaukomaa s. 32-33, sitä vahvistavien kokemusten jälkeen ja rippikoulun käytyään Martta Kaukomaa alkoi kirjoitella lehtiin runoja ja suorasanaisia tekstejä.Kaukomaa s. 39-40 Hän toimi myös isänsä sijaisena pyhäkoulunopettajana. Kutsumuksensa raamatunopettajaksi hän löysi jo 16-vuotiaana Turun Betel-kirkossa vuonna 1912 saamassaan näyssä.Kaukomaa s. 72

Martta Kaukomaa solmi vuonna 1919 avioliiton Arvi Kaukomaan (1894-1969) kanssa.Suomen papisto Arvi Kaukomaa vihittiin papiksi 8.1.1919. 1920-luvulla pariskunta vaikutti Vapaakirkossa opettaen Sandössä (Santala, myöhemmin Hankoniemen kristillinen opisto) pidetyillä raamattukursseillaHämelin s. 318 ja Martta Kaukomaan runoja julkaistiin myös Vapaakirkon lehdissä.

1930-luvulla Kaukomaa toimi aktiivisesti NNKY:ssä ja oli muun muassa Savonlinnan NNKY:n puheenjohtajana.Savonlinnan NNKY:n vuosikokous eilen: Uudeksi puheenjohtajaksi rouva Martta Kaukomaa, Savonmaa, 1939, No 22, sivu 2, julkaistu 23.2.1939

1940-luvun alussa evankelis-luterilaisessa kirkossa vaikuttanut Kaukomaa erosi kirkosta ja liittyi helluntaiyhteisöön.  1940-luvun alusta 1950-luvun alkuun hengeltään ekumeeninen Martta Kaukomaa toimi helluntaiherätyksen seurakunnissa.Eila Helander, Naiset eivät vaienneet: naisevankelistainstituutio Suomen helluntailiikkeessä, 1987, Suomen Kirkkohistoriallinen Seura, Helsinki Kaukomaan nauttimasta suosiosta huolimatta hänen toimintamahdollisuutensa kiertävänä julistajana ja
kristillisenä kirjailijana helluntaiherätyksessä tyrehtyivät kuitenkin 1940-luvun lopulla, jonka jälkeen hän siirtyi
Vapaakirkkoon. Vuonna 1948 hän siirtyi opettamaan ja johtamaan vapaakirkollisen Naislähetysliiton leirejä Laina Vaismaan kutsusta ja järjesti naistyöntekijöiden kursseja, virkistyspäiviä ja leirejä lähes kolmenkymmenen vuoden ajan.Hämelin s. 315 318-319, 350 Vuonna 1979 hänelle myönnettiin Suomen Vapaakirkon seurakuntatyöntekijän valtakirja.Hämelin s. 372

Perheenäidin, papinemännän ja seurakuntatyön ohella Martta Kaukomaa julkaisi läpimurtoteoksensa Lauluista ihanin (1942) lisäksi lähes kolmekymmentä teosta runoja ja hartauskirjallisuutta. Runojen kirjoittaminen jatkui loppuun saakkaHämelin s. 319 Vuonna 1975 ilmestyi teos Kihlajaislahja, jonka Martta Kaukomaa kirjoitti Vilho Rantasen pyynnöstä hengelliseksi testamentikseen.Kaukomaa s. 5-6, 141

Niin alhaalla kukaan ei kulje, jonka kiteeläinen Iina Karttunen sävelsi Martta Kaukomaan Keikyässä v. 1918 kirjoittamaan ja Suomen viikkolehdessä julkaistuun runoonHämelin s. 89, 318, on edelleen suosittu hengellinen laulu. Sitä on viimeksi uudistanut Eija Harmanen SLEY:n laulukirjaan Siionin kanteleeseen. Kirjassaan Kihjalaislahja Martta Kaukomaa jakaa tuon runon pohjana olleen syvästi henkilökohtaisen kokemuksensa.Kaukomaa s. 67-68Hepovirta

 Teoksia 
 Armo ja rauha : runoja. Suomen luth. evank.-yhdistys, Helsinki 1926
 Salaiset aavistukset : uskonnollisia runoja. Suomen luth. evank.-yhdistys, Helsinki 1927
 Herran sana tuli minulle. WSOY 1934
 Iankaikkinen valtakunta : näkemyksiä Danielin kirjasta. Ristin Voitto, Helsinki 1942
 Lauluista ihanin : tutkielma Korkeasta veisusta. Ristin Voitto, Helsinki 1942, 2. painos Päivä, Hämeenlinna 1976
 Ei väellä eikä voimalla : ajatuksia Sakarjan kirjasta. Hyvä Sanoma, Helsinki 1943
 Elävän veden virrat : ajatuksia hengen täyteydestä. Kuva ja sana, Helsinki 1944, 1984
 Jumalan voima : evankeliumia nuorisolle. Ristin voitto, Helsinki 1944
 Kansat kaikkivaltiaan käsissä. Evankelioimisliike, Tampere 1944
 Karitsan tie : halki ajan ja historian Ilmestyskirjan valossa. Hyvä sanoma, Helsinki 1945
 Voittopalkintoa kohti : kirja monissa ahdistuksissa taisteleville Jumalan lapsille. Kuva ja sana, Helsinki 1945
 Risti ensin sitten kruunu : ajatuksia Markuksen evankeliumin ääressä. Ristin voitto, Helsinki 1947
 Hyvän omantunnon liitto. Ristin voitto, Helsinki 1948, 2. korj. ja lis. painos RV-kirjat, Vantaa 1981
 Kihlajaislahja. Päivä, Hämeenlinna 1975
 Uusi temppeli ynnä muita Hesekielin näkyjä. Päivä, Hämeenlinna 1977
 Aamunkoitto korkeudesta. Ari-kustannus, Saarijärvi 1979
 Olen ihminen. Ari-kustannus, Saarijärvi 1979
 Olen matkalla : runoja. Päivä, Hämeenlinna 1983
 Aamusta iltaan : valikoima vuosina 1912-1983 syntyneistä kirjoitelmista. RV-kirjat, Vantaa 1984
 Aabraham : Jumalan kirkkauden ilmestymisestä Kaldean Uurissa Moorian uhriin ja Ihmisen pojan päivän näkemiseen asti. Pyhiinvaeltajat, Espoo 1986
 Psalmi 119 : hetkiä erään vanhan testamentin nimettömän pyhän omaelämäkerran ääressä. Pyhiinvaeltajat, Heikinkylä 1986
 Jeesuksen Kristuksen ilmestys. Suomen yhteiskristillinen raamattukoulu, Kimola 1988

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset kristilliset kirjailijat
Luokka:Suomalaiset evankelistat
Luokka:Vuonna 1895 syntyneet
Luokka:Vuonna 1992 kuolleet