Suomen urheilu 1949

Suomen urheilu 1949 käsittelee vuoden 1949 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.

 Vuoden urheilija 

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:

SijaUrheilijaUrheilumuoto 1.  Viljo Heino  Yleisurheilu 2.  Pauli Janhonen  Ammunta 3.  Olavi Elo  Ammunta 4.  Heikki Hasu  Hiihto 5.  Tapio Rautavaara  Yleisurheilu 6.  Martti Urpalainen  Yleisurheilu 7.  Kalevi Laitinen  Voimistelu 8.  Paavo Aaltonen  Voimistelu 9.  Viljo Vellonen  Hiihto 10.  Sakari Salo  Jääpallo ja tennis Lähde: 

Ensimmäisen kerran valittiin erikseen parhaiden naisten lista, jolla viisi parasta olivat:

SijaUrheilijaUrheilumuoto 1.  Kerttu Pehkonen  Hiihto 2.  Tyyne Wideman  Hiihto Saimi Nummi  Suunnistus 4.  Hilkka Hietamäki  Uinti Hilkka Helenius  Yleisurheilu Lähde: 

 Ammunta 

 Maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi voitti kuusi kultamitalia. Pauli Janhonen voitti pienoiskiväärillä täysottelun ja pystyasentokilpailun, Olavi Elo voitti vapaakiväärillä vastaavat kilpailut ja Kullervo Leskinen oli paras vapaakiväärin polviasentokilpailussa. Pienoiskiväärin täysottelun joukkuekilpailun voittajia olivat Janhonen, Elo, Leskinen, Toivo Mänttäri ja Vilho Ylönen.Pihlaja, s. 63

 Jalkapallo 

 Suomen maajoukkue pelasi vuoden aikana seitsemän ottelua. Maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi hävisi sekä Irlannille että Ruotsille ja pelasi lokakuussa kotiottelussaan Irlannin kanssa tasan 1–1. Vuoden ensimmäisen tasapelinsä Suomi oli pelannut heinäkuussa Helsingissä Norjaa vastaan. Syyskuussa Aatos Lehtosen valmentama Suomi voitti Kööpenhaminassa Tanskan 0–2 ensimmäistä maaotteluaan pelanneen Yrjö Asikaisen ja Aulis Rytkösen maaleilla ja sai ensimmäisen maaotteluvoittonsa yli kymmeneen vuoteen.
 Suomen-mestaruuden voitti Turun Palloseura, hopeaa sai Vaasan Palloseura ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Kiffen.Pihlaja, s. 201

 Jääkiekko 

 Suomi osallistui toisen kerran maailmanmestaruuskilpailuihin. Tukholmassa, Ruotsissa pelatussa turnauksessa Suomi hävisi alkulohkossa selvästi sekä Ruotsille että Tšekkoslovakialle mutta voitti lohdutussarjassa Norjan 7–3 ja Belgian 17–2 sekä sai luovutusvoiton Tanskasta. Henry Kvistin valmentaman Suomen lopullinen sijoitus oli seitsemäs. Joukkueen parhaat maalintekijät olivat kuusi maalia tehnyt Aarne Honkavaara ja viidesti osunut Keijo Kuusela.
 Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Hämeenlinnan Tarmo, hopeaa sai Tampereen Ilves ja pronssille sijoittui Turun Pallokerho.

 Jääpallo 

 Suomen maajoukkue voitti helmikuussa Oslossa Norjan 0–4 ja Nässjössä Ruotsin 2–3.
 Suomen-mestaruuden voitti Lappeenrannan Urheilu-Miehet, hopeaa sai Vasa IFK ja pronssille sijoittui Oulun Palloseura.Pihlaja, s. 269

 Koripallo 

 Miesten Suomen-mestaruuden voitti HOK-Veikot, hopeaa sai Työväen Mailapojat ja pronssille sijoittui Elannon Isku, kaikki kolme Helsingistä.Pihlaja, s. 315
 Naisten Suomen-mestaruuden voitti Eiran Kisa-Veikot ja hopealle sijoittui Porin Veto.Pihlaja, s. 316

 Paini 

 Euroopan-mestaruuskilpailuissa Paavo Pihlajamäki saavutti pronssia vapaapainin alle 67-kiloisten sarjassa.Pihlaja, s. 496

 Yleisurheilu 

 Viljo Heino teki 1.9. Kouvolassa 10 000 metrin juoksun maailmanennätyksen 29.27,2 mutta menetti ennätyksen samana vuonna Tšekkoslovakian Emil Zátopekille. Heinon 6 mailin väliaika 28.30,8 oli myös maailmanennätys. Hän juoksi 22.9. Turussa 20 000 metrin maailmanennätyksen 1.02.40,0.Pihlaja, s. 995
 Salomon Könönen juoksi 2.10. Turussa maratonin epävirallisen Euroopan-ennätyksen 2.28.39,4.
 Martti Urpalainen voitti maratonin Pohjoismaiden-mestaruuden Tukholmassa syyskuussa sekä Košicen maratonin lokakuussa.

 Lähteet 



 Viitteet 

Luokka:Vuoden 1949 urheilu
1949