Digrafi

Digrafi eli digramma tarkoittaa yhden äänteen merkkinä olevaa kahden kirjaimen ryhmää. Digrafeja ovat esimerkiksi suomessa ng, ruotsissa hj ja englannissa sh. 

Digrafia ei tule sekoittaa ligatuuriin. 

 Digrafit ruotsin kielessä 
Ruotsin kielessä käytetään useita digrafeja:

 j-äänne: hj, lj
 sje-äänne: ch,sh, si, sj
 tje-äänne: kj, tj
 ä-äänne: ae (usein nimissä)
 ö-äänne: oe (usein nimissä)
 u-äänne: ou (ranskalaisperäiset lainasanat), oo (englantilaisperäiset lainasanat)

Ruotsissa myös kaksi samaa konsonanttia peräkkäin (kuten tt) katsotaan eräänlaiseksi digrafiksi, sillä se ei ruotsissa tarkoita erilaista, pitkää konsonanttifoneemia. Tämä poikkeaa suomesta, jossa kahdella konsonantilla merkitään kaksoiskonsonanttia.

 Digrafit englannin kielessä 
Englannissa on sekä homogeenisiä digrafeja (kaksi samaa kirjainta peräkkäin) että heterogeenisiä digrafeja (kaksi eri kirjainta). Jälkimmäisiä ovat muun muassa:

 sc, tavallisesti  tai  ennen kirjaimia e tai i
 ng,  kuten sanassa thing
 ch, tavallisesti  kuten sanassa church;  kreikkalaisperäisissä sanoissa (christ), joskus  ranskalaisperäisissä sanoissa (champagne)
 ck,  kuten sanassa check
 gh,  sanan alussa (ghost), sanan lopussa  (enough) tai ei äänny (sigh)
 ph,  kuten sanassa siphon
 rh,  kreikkalaisperäisissä sanoissa kuten rhythm
 sh,  kuten sanassa sheep
 ti,  sanan keskellä ennen vokaalia kuten sanassaeducation
 th, tavallisesti  (thin) tai  (then)
 wh,  eräissä murteissa;  toisissa murteissa (while);  muutamissa sanoissa ennen o:ta kuten sanoissa who ja whole
 zh,  slaavilaisista kielistä translitteroiduissa sanoissa ja amerikkalaisessa sanakirjaääntämyksessä
 ci, yleensä  ennen vokaaleja, kuten sanoissa facial ja artificial; muuten  kuten sanoissa fancier ja icier tai  kuten sanoissa acid ja rancid
 wr,  kuten sanassa wrist
 qu, tavallisesti ; kirjainta q tavallisesti seuraa u ja vokaali kuten sanassa quick

Digrafit voivat koostua myös vokaaleista. 

+ Englannin vokaalidigrafitToinen kirjain Ensimmäinen kirjain e i tai y u tai w a o o oe¦œ > e –   oi¦oy –   ou¦ow –   oa –   oo –  a ae¦æ > e –   ai¦ay –   au¦aw – (lainasanoissa:  )  (lainasanoissa ja erisnimissä: aa –  )  (kiinalaisperäisissä lainasanoissa: ao –  ) e ee –   ei¦ey –   eu¦ew –   ea –  u ue –   ui –  i ie – 

 Viitteet 

Luokka:Kirjaimet
Luokka:Kirjoitusjärjestelmät