Hauksbók

Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.  Gunnar Harðarson & Stefán Karlsson 1993; Simek & Hermann Pálsson 2007, 163–164.

”Haukrin kirjan” erityispiirteitä
Hauksbók sisältää (keskiajan näkökulmasta katsottuna) historiallisia, Islannin varhaishistoriaan ja Skandinavian muinaiseen menneisyyteen liittyneitä saagoja (islantilaissaagoja ja muinaissaagoja) sekä latinankielisten historianteosten käännöksiä (antiikkisaagoja), edda-runoutta (Völuspá) ja teologiaa, filosofiaa, maantiedettä, luonnonhistoriaa, ajanlaskua sekä matematiikkaa ja keskiaikaista lääketiedettä (esim. humoraalioppia) käsitteleviä tekstejä. Kokonaisuutena Hauksbók on ollut vaikuttava henkilökohtainen kirjasto. Kootessaan käsikirjoitusta Haukrin esikuvana on voinut olla jokin vastaava eurooppalainen käsikirjoitus, mahdollisesti Lambert Saint-Omerilaisen  1000-luvun lopulla ja 1100-luvun alussa laatima ensyklopedinen, keskiajan tieteellisiä ja oppineita tekstejä summaava kokoelmateos Liber floridus (”Kukkien kirja”).  Finnur Jónsson (toim.) 1892–1896; Gunnar Harðarson & Stefán Karlsson 1993; Simek & Hermann Pálsson 2007, 163–164.

Sisältö
Keskiajalla Hauksbók-käsikirjoitus oli vielä yhtenäinen, mutta myöhemmin se jaettiin kolmeksi erilliseksi käsikirjoitukseksi, AM 371 4to,  AM 544 4to ja  AM 675 4to. Hauksbókin alkujaan yli kahdestasadasta lehdestä on säilynyt vain 141.  Gunnar Harðarson & Stefán Karlsson 1993; Simek & Hermann Pálsson 2007, 164. Hauksbókin tunnettu sisältö on seuraava (tahojen  Landsbókasafn Íslands,  Stofnun Árna Magnússonar sekä  Den arnamagnæanske samling  ylläpitämän Handrit.is -sivuston mukaan):Ks. AM 371 4to,  AM 544 4to ja  AM 675 4to. Ks. myös Finnur Jónsson (toim.) 1892–1896 (sisällysluettelo).
AM 371 4to
 (1r-14v): Landnámabók
 (15r-18v): Kristni saga (islantilaista kirkkohistoriaa vuoteen 1118 saakka)

AM 544 4to
 (1r-14v): Geographica qvædam et physica, Theologica qvædam ex sermonibus Augustini, Varia, atqve inter ea Astronomica qvædam — Heimslýsing ok helgifræði (eri lähteistä peräisin olevaa ensyklopedista tietoa maantieteestä, luonnonilmiöistä ja Raamatun teksteistä)
 (15r-19v): Theologica qvædam, videntur esse úr Adamsbók — Heimspeki ok helgifræði (eri lähteistä peräisin olevaa ensyklopedista tietoa filosofiasta ja teologiasta)
 (20r-21r): Völuspá
 (22r-33v): Trójumanna saga
 (34r): Nattúrusteinar (seitsemästä arvokkaasta kivestä ja niiden luonnosta)
 (35v): Cisiojanus (kirkkovuoden juhlien muistamista helpottava latinankielinen runomuotoon laadittu lista)
 (36r-59r): Breta sögur, mukaan lukien runo Merlínusspá (”Merlinin ennustus”, ei suom.)
 (60r-68v): Viðræða líkams ok sálar (keskustelu ruumiin ja sielun välillä)
 (69r-72v:9):  Hemings þáttr Áslákssonar (lyhytsaaga norjalaisesta talonpojan pojasta) Simek & Hermann Pálsson 2007, 176.
 (72v:9-76v): Hervarar saga ok Heiðreks 
 (77r-89v:35):  Fóstbrœðra saga 
 (89v:35-93r:17): Algorismus (lyhyt tutkielma matematiikasta)
 (93r:17-101v:24): Eiríks saga rauða 
 (101v:25-104v:17): Skálda saga (kertomus kuningas Haraldr Kaunotukasta ja tämän skaldista)
 (104v:18-105r:21): Af Upplendinga konungum
 (105r:21-107v): Ragnarssona þáttr
 (107v): Prognostica Temporum (ennusmerkeistä)

AM 675 4to
 Elucidarius (käännös Honorius Autunilaisen kristinopillisesta teoksesta Elucidarium)

Katso myös
Saaga
Muinaissaagat
Islantilaissaagat
 Landnámabók
Hervörin saaga 
Antiikkisaagat
Uplannin kuninkaat 
Eiríkr  Punaisen saaga

Lähteet
 Finnur Jónsson (toim.). 1892–1896.  Hauksbók efter de Arnamagnæanske håndskrifter no. 371, 544 og 675, 4 °, samt forskellige papirshåndskrifter av det kongelige nordiske oldskrift-selskab. Køpenhavn: [s.n.].
Gunnar Harðarson & Stefán Karlsson. 1993. Hauksbók. Teoksessa Medieval Scandinavia: An Encyclopedia, toim. Phillip Pulsiano. New York: Garland, 271–272.
 Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. Lexikon der altnordischen Literatur . Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.
Viitteet

Editiot ja käännökset
  Finnur Jónsson (toim.). 1892–1896.  Hauksbók efter de Arnamagnæanske håndskrifter no. 371, 544 og 675, 4 °, samt forskellige papirshåndskrifter av det kongelige nordiske oldskrift-selskab. Køpenhavn: [s.n.]. 
 Hemings þáttr Áslákssonar. Käänt. Anthony Faulkes. Thorisdal: Dundee.

Aiheesta muualla
 Lisätietoja Liber floriduksesta Gentin yliopistokirjaston sivulla 

Luokka: SaagatLuokka:Muinaispohjoismainen kirjallisuusLuokka: Keskiajan kirjallisuus Luokka: Käsikirjoitukset Luokka:Islannin kirjallisuus Luokka:Matematiikan historia