Hermopolis Megale

Hermopolis Megale ( tai , ”(Suuri) Hermeen kaupunki”; ) eli Khemenu tai Khmun (, ; “Kahdeksan-kaupunki”) tai Unu () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Hermopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.Klaudios Ptolemaios: Geografia 4.5.60; Ammianus Marcellinus: Res gestae 2.16; Itinerarium Antonini Augusti 154; Plinius vanhempi: Naturalis historia 5.9.11.

 Maantiede 

Hermopolis sijaitsi Keski-Egyptin eli Heptanomiin ja Ylä-Egyptin eli Thebaiksen rajaseudulla noin kuusi kilometriä Niilistä länteen. Se sijoittui suunnilleen puoleen väliin alajuoksulla eli pohjoiseen olleesta Oksyrhynkhoksesta ja yläjuoksulla eli etelään olleesta Lykopoliista. Kaupungin kohdalla joen toisella eli itäpuolella sijaitsi roomalaisesta kaudesta eteenpäin Antinoopolis. Amarna-kaudella jonkin verran kaupungista etelään sijaitsi tuolloinen pääkaupunki Akhetaten. Hermopoliin rauniot ovat nykyisen Al-Ashmunayn lähellä.

Hermopolis luetaan yleensä Keski-Egyptin kaupunkeihin, tai Ylä-Egyptin kaupunkeihin termin laajassa merkityksessä. Joskus se voitiin lukea kokonaan Ylä-Egyptiin, sillä kyseisen alueen raja siirtyi ajan kuluessa pohjoisemmaksi.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|upright|Hermopoliin ogdoadi kuvattuna reliefissä Tentyran Hathorin temppelissä.

Hermopoliissa kultin keskuksena oli ogdoadi eli kahdeksan alkujumalaa tai luomista edeltänyttä elementtiä. Kaupungin pääjumala oli Thot, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen. Hermopolislaisessa mytologiassa Thot voitti ogdoadin elementit varhaisina aikoina. Nykyinen Al-Ashmunay on säilyttänyt nimessään muinaisen kaupungin koptinkielisen nimen Shmun, joka viittaa ogdoadin neljään jumalpariin. Kaupungin kreikankielinen nimi viittaa puolestaan Hermeeseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Hermeopolitēs () tai Hermopolitēs ().

Kaupunki säilyi merkittävänä uskonnollisena keskuksena hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Se oli sitä edelleen 200-luvulla jaa., kun uusplatonismi nousi Aleksandriassa, ja Thotista tai Hermeestä kehittyi synkretistinen Hermes Trismegistos (”Hermes kolmesti-suurin”). Toisaalta kaupunki oli myös merkittävä varhaisen kristinuskon keskus Egyptissä. Kristillisen perinteen mukaan Pyhä perhe päätti sinne Betlehemistä alkaneen pakomatkansa.

Hermopolis säästyi suhteellisen hyvin sodilta, jotka muuten ovat hävittäneet Keski-Egyptiä. Keskiajalla paikka oli piispanistuin. Kaupungin taannuttua 1200-luvulla piispanistuin siirrettiin kuitenkin muualle. Kaupungin paikalla on suoritettu useita arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|Hermopoliin Thotin temppelin ennallistus.
pienoiskuva|Amonin temppelin rauniot.

Hermopoliissa oli Thotille omistettu temppeli, jonka osia on löydetty. Temppelistä on säilynyt lähinnä sen portiikki eli sisäänkäynti, joka on peräisin Ptolemaiosten ajalta. Se koostuu kahdesta kuuden pylvään rivistä. Pylväiden korkeus oli noin 12 metriä. Ne oli maalattu keltaisella, punaisella ja sinisellä vuorottelevina raitoina.

Huomattavin rakennusjäänne kaupungin paikalla ovat 400-luvulla rakennetun basilikakirkon jäänteet. Siitä on säilynyt 29 korinttilaista tyyliä edustavaa pylvästä, joista osa on edelleen pystyssä. Löydöksiin lukeutuvat myös Aleksanteri Suurelle ja Filippos Arrhidaiokselle omistetun temppelin sekä roomalaisaikaisen Nerolle omistetun temppelin jäänteet.

Kaivauksissa on löydetty myös kaupungin nekropolis eli hautausmaa ja katakombeja. Ainakin osa nekropoliista oli joen toisella puolella, ilmeisesti koska kyseisessä kohdassa ruumiit oli helpompi laivata joen yli kuin kuljettaa länteen vuorille päin. Haudoista on löydetty suuri määrä Thotille pyhitettyjen iibislintujen muumioita.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Aegyptuksen provinssin kaupungit
Luokka:Muinaisen Egyptin kaupungit