Ruotsin kirkon virsikirja

Ruotsin kirkon virsikirja on Ruotsin kirkon virallinen suomenkielinen käännös ruotsinkielisestä virsikirjasta Den svenska psalmboken 1986. Virsikirjassa on 749 virttä.

Ruotsin kirkon virsikirja on julkaistu vuonna 2002 ja se on 1986 julkaistun Den svenska psalmbokenin suomenkielinen laitos.  Virsikirjan julkaisi Verbum förlag AB. Virsikirjan virret 1–700 ovat yhteneviä Den svenska psalmbokenin vastaavien virsien kanssa, mutta virret 71:2 ja 701–749 ovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta valittuja tunnetuimpia virsiä, joita ei löydy ruotsinkielisestä virsikirjasta.

 Historia 
 Aikaisemmat virsikirjat 
Ruotsissa on ollut uskonpuhdistuksesta lähtien suomenkielisiä virsikirjoja. Suomen ja Ruotsin kirkkojen erottua toisistaan 1800-luvun alussa jatkettiin silti Ruotsissa myös vuoden 1701 suomenkielisen virsikirjan käyttämistä. Vuonna 1701 hyväksytty virsikirja Uusi suomenkielinen Wirsikir­ja, niin sanottu ”Vanha virsikirja”, oli Ruots­issa käytössä aina 1890-luvulle saakka. Vuonna 1898 ilmestyi Ruotsin kirkon suomenki­elinen Wirsikirja. Tämä kirja oli sisällöltään Suomen kirkon vuoden 1886 virsikirja pienin muutoksin. Siihen liittyvät Evankeliumikirja ja jumalanpalvelusten järjestykset olivat Ruotsin kirkon silloin voimassa olleen Käsi- ja Evankeliumi­kirjan mukaisia.

Vuonna 1949 julkaistiin uusi suomenkielinen virsikirja, Ruotsin suomenkielinen virsikirja. Kirja perustui Ruotsin kirkon vuoden 1937 ruotsinkieliseen virsikirjaan ja siinä oli pyritty kääntämään ja sovittamaan virret, säkeistöt ja sävelmät ruotsista suomeksi. Kaikkia virsiä ei kuitenkaan oltu käännetty. Käännöstyö oli pitkälti Övertorneån lääninrovastin Per Boremanin ja Luulajan piispan Bengt Jonzonin käsialaa, ja kirjaa oli työstetty Luulajan alueen suomalaistyön tarpeisiin. Kirja saikin lempinimen "Boremanin virsikirja" toimittajansa mukaan.

pienoiskuva|upright|Niin sanotun ”Luulajan virsikirjan nimisivu”.
Boremanin virsikirjaa pidettiin monin paikoin puutteellisena, minkä vuoksi vuonna 1972 julkaistiin uusi suomenkielinen virsikirja Ruotsin kirkon virsikirja. Tätä kirjaa kutsuttiin "Luulajan virsikirjaksi". Se pohjautui myös Ruotsin kirkon virsikirjaan, mutta monet virret, jotka olivat myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa, oli otettu sellaisenaan sieltä. Luulajan virsikirja sisälsi 626 virttä ja hengellistä laulua. Virsien lisäksi kirjassa oli myös liite "Hengellisiä lauluja", jossa oli 26 laulua, pääasiassa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta, Hengellisiä lauluja ja virsiä - kokoelmasta sekä lestadiolaisen herätysliikkeen käyttämiä lauluja.

Luulajan virsikirjaa valmisteli työryhmä, jossa oli jäseninä koulutoimen tarkastaja William Snell, kirkkoherrat Oskar Haapaniemi ja Hannes Huhtasaari sekä kirjailija Anna-Maija Raittila. Kirjan toimitti painatuskuntoon silloinen Luulajan tuomiorovasti Olaus Brännström. Koska joissakin Ruotsin kirkon vuoden 1937 virsikirjan virsissä oli enemmän säkeistöjä kuin Suomen kirkon virsikirjassa, puuttuvat säkeistöt oli käännetty. Näiden säkeistöjen kääntäjinä olivat useimmiten Per Boreman ja William Snell.

 Vuoden 1986 virsikirja 
Ruotsin kirkko julkaisi uuden virsikirjan vuonna 1986 ja vuoden 1992 kirkolliskokouksessa päätettiin virsikirjan kääntämisestä suomeksi. Käännöstyö julkaistiin vuonna 2002, jolloin Kirkolliskokous hyväksyi sen ja se otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina vuonna 2003.

Virsikirjan kääntämistä ja valmistelua varten Ruotsin kirkon Seurakuntatyön toimikunta (Församlingsnämnden) asetti työryhmän, jonka puheenjohtajaksi kutsuttiin Luulajan hiippakunnan emerituspiispa Olaus Brännström ja varapuheenjohtajaksi kirkkoherra Pekka Turunen. Runoilijajäseniksi kutsuttiin runoilija Anna-Maija Raittila, rovasti Niilo Rauhala, runoilija Anna-Mari Kaskinen ja lehtori Pekka Kivekäs sekä muusikkojäseniksi kirkkomuusikot Katarina Engström ja Jarmo Kainulainen sekä Sirpa Lampinen. Työryhmän sihteerinä toimi työalasihteeri Tomi Valjus. Virsikirjan nimeksi tuli Ruotsin kirkon virsikirja samalla tapaa kuin eräät aikaisemmat Ruotsin kirkon suomenkieliset virsikirjat.

Käännöstyön periaatteisiin kuului muun muassa, että Ruotsin kirkon virsikirja Den svenska psalmboken käännetään kokonaan normaalille suomen kielelle. Käännöksen tuli olla yhtenevä ruotsinkielisen virsikirjan kanssa säkeistömäärän, sävelmien ja runomitan osalta. Siten suomennosten pohjana oli ruotsinkielinen teksti, jotka muiden kuin ruotsalaisten virsien osalta olivat jo käännöksiä, vain muutaman virren kohdalla käännös noudattaa virren alkukielistä tekstiä. Valmista suomenkielistä materiaalia, joka on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuoden 1986 virsikirjassa, tuli käyttää mahdollisuuksien mukaan. Lisäksi tehtävään kuului koota liite sellaisista suomenkielisten rakastamista ja paljon käyttämistä virsistä, joita ei ole Ruotsin kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa. 

 Virsikirjan pääosastot 

 Virsikirjan kolme osaa 
Ruotsin kirkon ruotsinkielinen virsikirja, Den svenska psalmboken, jakautuu kahteen osaan. Ensimmäinen osa, virret 1–325 on ekumeeninen osa, jota kirjan valmistumisen jälkeen 1986 käytti 16 kirkkoa ja uskonnollista yhdyskuntaa, muun muassa Katolinen kirkko, Pelastusarmeija ja useimmat niin sanotut vapaakirkot. Nämä yhteiset virret ovat ennen muuta ”perusvirsiä”, kuten kirkkovuosivirsiä, ehtoollisvirret, aamu- ja iltavirret. Lisäksi mukana on uudempaa ekumeenista aineistoa ja niin sanottujen vapaitten suuntien aineistoa sekä anglosaksista ja anglikaanista aineistoa.

Näiden yhteisten virsien jatkoksi useimmat kirkot valmistelivat oman osan. Ruotsin kirkon osassa ovat virret 326–700. Siellä ovat ”luterilaiset perusvirret”, kuten kastevirret, uudempia 1900-luvun ja oman aikamme virsiä ja ”viisuja”, raamattuhymnit, kaanonit ja kertosäkeiset psalmivirret. Kokonaisuudessaan virret 1–700 ovat Ruotsin kirkon kirkolliskokouksen 1986 hyväksymä virsikirja.

Suomenkielisessä virsikirjassa on myös kolmas osa (virret 71:2, 701–745), jossa on 49 virttä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta, ja jotka ovat perinteisesti keskeisiä suomalaiselle hengellisyydelle ja hurskaudelle. Kussakin osassa on virret ryhmitelty samanlaisiin osastoihin, joten esimerkiksi ylistysvirret löytyvät Virsikirjassa kahdesta eri kohdasta.

Virsikirjassa on virsien lisäksi otteita Ruotsin kirkon käsikirjasta, Ruotsin kirkon evankeliumikirja, Rukouskirja, otteita Vähästä katekismuksesta sekä laajat hakemistot.

 Sävelmät 
Virsien sävelmät ovat samat kuin ruotsinkielisessä kirjassa. Muutamaan virteen on lisätty suomenkielisille laulajille tuttu, yleensä Suomessa käytetty vaihtoehtoinen sävelmä. Virsikirjaan on tehty myös koraalikirja: Ruotsin kirkon koraalikirja I–III.. Virsikirjan kertosäkeisten psalmivirsien musiikki on julkaistu omana kirjanaan Laulakaa ja soittakaa. Ruotsin kirkon psalmimusiikkia vuonna 2009.

 Yhteiset virret Suomen virsikirjan kanssa 
Ruotsin kirkon virsikirjassa ja samana vuonna 1986 hyväksytyssä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on 177 yhteistä virttä. Sanasta sanaan yhteneviä on 77 virttä, 32 on yhteneviä myös sävelmänsä puolesta. Moniin yhteisiin virsiin on jouduttu tekemään muutoksia, jotta ne vastaisivat sisällöltään ruotsinkielisiä virsiä tai soveltuisivat Ruotsin kirkon melodiaan. Lisäksi joillakin lähdetekstin mukaan yhteisillä virsillä on eri runomitta.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan ”Jumalanpalvelusten tekstejä ja lauluja” -osastossa on seitsemän yhteistä virttä, joista viisi on samassa sanamuodossa. Vuonna 2015 valmistuneessa Suomen kirkon lisävihkossa on kymmenen yhteistä virttä samassa sanamuodossa ja viisi eri käännöksinä kuin Ruotsin kirkon virsikirjassa.

Myös muissa hengellisissä laulukirjoissa on suomeksi virsiä, jotka ovat Ruotsin kirkon virsikirjassa, mutta ne on poikkeuksetta käännetty uudelleen. Näitä virsiä on noin sata. Niiden suomennokset saattavat olla suomalaisissa laulukirjoissa eri runomittaa kuin Ruotsin kirkon virsikirjan tekstit, ja niitä on muokattu siten, että ne poikkeavat merkittävästi Ruotsin kirkon virsikirjan teksteistä. Joidenkin virsien melodiat edellyttivät uutta suomenkielistä tekstiä.

Ruotsin kirkon Virsikirjan virsiä on julkaistu myös Suomessa ilmestyneissä virsi- ja laulukokoelmissa, muun muassa Suomen Adventtikirkon virsikirjassa Seurakunta laulaa (2001), viidennen herätysliikkeen laulukirjassa Viisikielinen (2014), vanhoillislestadiolaisen herätyliikkeen Siionin laulut -kokoelmassa (2016)  ja 2016 ilmestyneessä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan lisävihkossa.

 Virsikirjan osastojako 
(Tiedot virsien alkusanoista osastoittain, kääntäjistä sekä sävelmien alkuperistä, kts Luettelo virsistä ja tietoja niiden tekijöistä.)

 Ylistys ja kiitos 
 Virret 1–17, 326–334

 Isä, Poika ja Henki 
 Virret 18–34, 335–368, 703–705 
 Kolminaisuus
 Jumala, Luojamme ja Isämme
 Jeesus, Herramme ja veljemme
 Henki, auttajamme ja lohduttajamme

 Kirkko ja armonvälineet 
 Virret 55–102, 369–420, 706–711
 Kirkko
 Sanae
 Kaste
 Ehtoollinen
 Juhla ja jumalanpalvelus
 Avioliittoon vihkiminen
 Hautaus
 Todistus – palvelu – lähetys

 Kirkkovuosi 
 Virret 103–174, 421–490, 712–720
 Adventti
 Joulu
 Uudenvuodenpäivä
 Loppiainen
Paastonaika
 Pääsiäinen
 Helatorstai, Kristuksen taivaaseenastumisen päivä
 Helluntai
 Muut juhlapäivät
 2. joulupäivä, Pyhän Stefanoksen päivä
 Kynttilänpäivä
 Neitsyt Marian ilmestyspäivä
 Kirkastussunnuntai, Kristuksen kirkastumisen päivä
 Mikkelinpäivä, Pyhän Mikaelin päivä
 Kiitospäivä
 Pyhäinpäivä
 Vainajien muisto
 Kirkkovuoden loppu

 Vuorokauden- ja vuodenajat 
 Virret 175–204, 491–518, 721–725
 Aamu
 Päivä
 Ilta
 Vuodenvaihde
 Vuodenajat

 Uskonelämä 
 Virret 205–284, 519–586, 726–735
 Hiljaisuus – mietiskely
 Rukous
 Etsiminen – epäily
 Kutsumus
 Parannus – kääntyminen
 Synti – anteeksisaaminen
 Luottamus – turvallisuus
 Ilo – kiitollisuus
 Valvomien – kilvoittelu – koettelemukset
 Seuraaminen – pyhitys

 Elämä Jumalan maailmassa 
 Virret 285–296, 587–614, 736–745
 Lapset ja perhe

 Tulevaisuus ja toivo 
 Virret 297–325, 615–641, 746–749
 Pyhiinvaellus
 Elämän lahja ja päättyminen
 Kristuksen paluu
 Taivas

 Virsiä muilla pohjoismaisilla kielillä 
 Virret 642–647
 Tanska
 Suomi
 Norja

 Psalmivirsiä ja hymnejä 
 Virret 652–681

 Raamattuhymnejä ja kaanoneita 

 Virret 682–694

 Liturgisia lauluja (Messusävelmistö) 
 Virret 695–700

 Lisäys: Virsiä Suomen ev.-lut. kirkon virsikirjasta 
 Virret 701–749

 Äänitteet 
Virsikirjan virsistä on tehty muun muassa seuraavia äänitteitä:
 Ruotsin radion (SR) suomenkielinen kanava Sisuradio on yhteistyössä Ruotsin kirkon kanssa äänittänyt noin 150  ja julkaisi ne cd-levytyksinä:
Soi, riemuiten soi! Ruotsin kirkon virsiä 1, 2005. Gabriel Suovanen, baritoni, Vox Cantorum -kuoro, joht. Heikki Seppänen, Kalevi Kiviniemi, urut. (SRCD 2030)
 Kielin tuhansin. Ruotsin kirkon virsiä 2. 2007. Vox Cantorum-kuoro, Gabriel Suovanen, Kalevi Kiviniemi, urut; Marius Järvi, sello; Roland Johansson, patarummut. (SRCD 2039)
 Nyt kaikki kielet, murteet, soikaa! Ruotsin kirkon virsiä 3. Cetus Noster -lauluyhtye,  Michael Dierks, urut; Sven Åberg, barokkiluuttu ja teorbi. (SRCD 2041)
 Riemuitsee taivas ja maa. Ruotsin kirkon virsiä 4. 2008. Gabriel Suovanen, Taina-Maaria Rautasuo, Pohjois-Kymen musiikkiopiston lapsikuoro. Henrik Mossberg, piano; Heikki Seppänen, urkuharmoni. (SRCD 2048)
 Suojassa enkelvartion. Ruotsin kirkon virsiä 5. 2009. Susanna Levonen, Catarina Lundgren, Taina-Maaria Rautasuo, Linda Seppänen, Kati Raittinen, sello; Sanna Räsänen, urut; Henrik Mossberg, piano (SRCD 2058)
 Vapaana vaellat. Ruotsin kirkon virsiä 6. 2010 Virsikuoro, joht. Sanna Räsänen. Minna Weurlander, accordeon; Outi Ben Ammar, piano; Leila Forstén, viulu. (SRCD 2063)
 Uskalla nähdä. MMV-kuoro ja muusikoita, joht. Martti Mertanen (NEMMVCD2).

 Vuoden 1986 virsikirjan jälkeen ilmestyneet ruotsinkieliset lisäykset 
Sen jälkeen kun Den svenska psalmboken valmistui vuonna 1986, on Ruotsissa ilmestynyt kolme virsikokoelmaa täydentämään virsikirjaa, mutta niillä ei ole virallista, Ruotsin kirkon hyväksymää asemaa. Näitä kokoelmia ovat Psalmer i 90-talet vuodelta 1994, Psalmer i 2000-talet vuodelta 2006 sekä Verbum-kustantamon julkaisema lisäys vuodelta 2003 Den svenska psalmboken med Verbums psalmbokstillägg. Tämän lisäysosan hyväksyi Evankelisen isänmaasäätiön (Evangeliska fosterlandstiftelen) herätysliikkeen hallitus. Ruotsin kirkon silloinen musiikkineuvosto oli osallinen lisäyksen valmisteluihin, mutta se ei ole Kirkolliskokouksen käsittelemä tai hyväksymä kirja, joskin sitä käytetään laajasti Ruotsin kirkon seurakunnissa. Monia näiden kokoelmien virsiä on myös käännetty suomeksi, ja niitä on ilmestynyt eri laulukirjoissa.

 Katso myös 
Luettelo virsistä ja tietoja niiden tekijöistä

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 
 Ruotsin kirkon Virsikirjan esittely – ”samma på finska” ja kaikki mausteet (pdf) http://www.ekumenia.fi/etusivu/ajankohtaista_-_aktuellt/ruotsin_kirkon_virsikirja__samma_pa_finska_ja_kaikki_mausteet/
 Ruotsin kirkon virsikirja. Seurakuntatyön toimikunnan vuonna 1993 asettaman työryhmän ehdotus. Perustelut. . Julk. Ruotsin kirkko ja Verbum Förlag. 2001

Luokka:Hengelliset laulukokoelmat
Luokka:Ruotsin kirkko
Luokka:Virret