Puutarhakatu (Tampere)

Puutarhakadulla kulkee pyöräreitti, ja katu on eräs Tampereen vilkkaimmista jalankulun ja pyöräilyn väylistä.

Rakennuksia
pienoiskuva|Vapaakirkon sisäänkäynti muistuttaa veneen keulaa ja goottilaista kaarta.

Kadulla sijaitsee useita merkittäviä, tunnettujen suunnittelijoiden piirtämiä rakennuksia:

 Puutarhakatu 2: Frenckellin alue (useita rakennuksia ja suunnittelijoita); mm. Birger Federley 1904–1920Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 39.
 Puutarhakatu 6: Tampereen keskusvirastotalo; Aarne Ervi 1967, 1975Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012, liite 2: Modernin rakennuskulttuurin kohteet, kortti 1: kaupungin virastotalo. Viitattu 3.8.2018.
 Puutarhakatu 11: Hämeen Pohjan talo (Tampereen Pantin talo); Heikki Tiitola 1908Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 51.
 Puutarhakatu 17: Tampereen vapaakirkko; Bertel Strömmer 1954
 Puutarhakatu 18: Puistolinna; Jaakko Tähtinen 1934
 Puutarhakatu 21: Puutarhakadun liiketalo; Heikki ja Kaija Siren 1968Tampereen keskustan rakennettu kulttuuriympäristö 2012, liite 2: Modernin rakennuskulttuurin kohteet, kortti 13: Puutarhakadun liiketalo. Viitattu 3.8.2018.
 Puutarhakatu 34: Tampereen taidemuseo (ent. kruununmakasiini); C. L. Engel ja Anton Wilhelm Arppe 1838; Hilja Gestrin 1930, Antti Ilveskoski 1983Tampereen kantakaupungin rakennuskulttuuri 1998, s. 89.

Kadun nimi
Puutarhakadusta käytettiin aluksi ruotsinkielistä muotoa Trädgårdsgatan. Nimi on peräisin vuodelta 1807, jolloin se syntyi komiteatyön tuloksena. Puutarhakadun nimi lainattiin mahdollisesti Turusta, jossa oli niin ikään Puutarhakatu. Toisaalta on myös esitetty, että Puutarhakadun nimi viittaisi Tammerkosken rannalla kaupungin alkuaikoina sijainneeseen apteekkari Johan Henrik Långhjelmin lääkekasviviljelmään.

Vuonna 1803 kadusta on käytetty eräässä asiakirjassa nimeä Tuomikatu (Häggatan).Louhivaara 1999, s. 61.

1930-luvulla Tampereen kadunnimiä uudistettiin, ja samalla esitettiin ehdotus, että Puutarhakadun nimi muutettaisiin Minna Canthin kaduksi. Kaupunginvaltuusto ei kuitenkaan kannattanut ajatusta, vaan se halusi säilyttää alkuperäisen nimen. Puutarhakadun uudelleen nimeämistä on pohdittu myöhemminkin.Louhivaara 1999, s. 71–72.

Minna Canthin syntymäkoti
pienoiskuva|Minna Canthin syntymäkodin muistolaatan (1947) on suunnitellut arkkitehti Toini Raunisto.
Kirjailija Minna Canthin (1844–1897) syntymäkoti sijaitsi Puutarhakatu 8:ssa. Talo purettiin vuonna 1923, mutta sen paikalla olevan rakennuksen seinään on kiinnitetty pronssinen muistolaatta. Hämeenpuistossa, Puutarhakadun läheisyydessä, on nuorta Minna Canthia esittävä patsas (1951), jonka on tehnyt Lauri Leppänen.

Canth vietti Tampereella varhaislapsuutensa, mutta muutti perheensä kanssa Kuopioon vuonna 1853.

Katso myös
 Minna Canthin katu (Tampere)

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Tampereen kadut
Luokka:Tammerkoski
Luokka:Amuri
Luokka:Minna Canth