Sakmara

Sakmara () on Uraljokeen oikealta puolelta Orenburgissa yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolella vuoristossa ja arolla.

Eräs cisuralin geologinen alakausi () permikaudella on nimetty joen mukaan.

 Maantietoa 
 Pääuoma 
Joen pääuoman lähteet sijaitsee Uralvuoriston eteläosissa Baškortostanissa Uraltaun vuoristoharjanteen länsirinteillä Magnitogorskin korkeudella ja se virtaa 798 kilometriä ennen kuin se yhtyy Orenburgissa Uraljokeen 1 286 kilometriä  ennen sen Kaspianmerellä sijaitsevaa suistoa. Joki seuraa aluksi Uraltaun vuoristoharjannetta etelään, missä se putoaa laajaan laaksoon ja kääntyy Kuvandykissa kohti länttä. Tämän jälkeen joki mutkittelee 150 kilometriä  tulvauomassaan.

Joen lähteet sijaitsevat noin 800 metrin korkeudessa ja joen yhtymäkohta Uraljoella 83 metrin korkeudella. Joelle tulee korkeuseroa 717 metriä ja joen kaltevuus on siten 0,90 m/km . Joki on alajuoksulla vesiliikenteelle sopiva.

 Sivujoet 
Sakmara ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 30 200 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen. Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
 yhtyy Sakmaraan(km suusta) nimi nimi() pituus(km) valuma-alue(km²) lähde 32  Srednie Kargalka  Средние Каргалка  334  334  1 40  Kargalka  Каргалка  74  626  1 91  Tšebenjka  Чебенька  62  633  1 59  Salmyš  Салмыш  193  7340  1 182  Tšebenjka  Чебенька  42  448  1 220  Bolšoi Ik  Большой Ик  341  7670  1 253  Kasmarka  Касмарка  123  1430  1 348  Kuruil  Куруил  56  468  1 386  Kuratšanka  Курачанка (Кураган)  71  794  1 472  Urman-Zilair  Зилаир (Урман-Зилаир)  158  1210  1 546  Barakal  Баракал  76  432  1 584  Jaman-Zilair  Зилаир (Яман-Зилаир, Крепостной Зилаир)  100  897  1
Lähteet: 1 = 

 Vuodenajat ja virtaamat 
Uralvuoriston eteläosat kuuluvat jo mannermaiseen ilmastovyöhykkeeseen, missä etelässä olevan puoliaavikon vaikutus alkaa vaikuttamaan sateiden esiintymisiin. Alue on aroa, joten kesän sateet ovat vähäisiä. Vuoristo saa kuitenkin lännestä Atlantilta ajoittain sateita ja etenkin talvella valuma-alueelle kertyy lunta. Joen valuma-alueen eteläosissa ovat vuotuiset sademäärät 400 millimetriä ja pohjoisosissa 700 millimetriä. Kun lumet sulavat ja jäät lähtevät keväällä huhtikuun aikana, syntyy niistä melkoinen tulva. Joen vedenpinnat nousevat rajusti ja etenkin alajuoksun alangolla joen leviää kauaksi sen alkuperäisen uomasta. Tulvat laskevat viimeistään kesäkuussa, jolloin alkaa vähävetinen kausi. Heinäkuun keskilämpötilat ovat etelässä 20 °C ja pohjoisessa 17 °C. Joet ovat matalalla myös talvet ja ne jäätyvät marraskuussa. Joen virtaama on keskimäärin (MQ) 144 m³/s kohdassa, joka on 55 kilometriä joen yhtymäkohdasta. Sakmaran virtaama lisää merkittävästi myös Uraljoen virtaamaa.

 Joen nimi 
Vuonna 1154 julkaistussa arabialaisen maantieteilijän Al-Idrisin teksteissä joen nimi kirjoitettiin Magra. Hän mainitsi joelta löytyvät arvokkaita kiviä.

 Huomautukset 

 Lähteet 

Luokka:Orenburgin alueen joet
Luokka:Baškortostanin joet
Luokka:Uraljoen vesistö