Þáttr

Þáttr (mon. þættir) on islanninkielinen nimitys keskiajan Islannissa kirjoitetuille tarinoille, jotka ovat yleensä tavanomaisia saagoja lyhyempiä. Sana þáttr tarkoittaa säiettä tai silmukkaa. Nykytutkimuksessa þáttr-termi pitää sisällään kaksi erilaista tarinatyyppiä. Termin alkuperäisen merkityksen mukaisesti þáttr viittaa niihin itsenäisen kertomuksen muodostamiin tarinoihin, jotka ovat osa jotain pidempää saagakokonaisuutta. Nykytutkimuksessa þáttr-termillä viitataan myös sellaisiin kertomuksiin, jotka ovat lyhyehköjä, yleensä islantilaisesta hahmosta kertovia tarinoita (isl. Íslendingaþáttr eli ”islantilaistarinat”), mutta muodostavat itsenäisen teoksen. Viimeksi mainituista itsenäisistä tarinoista voidaan myös käyttää termiä lyhytsaaga. Þáttr-tarinoita on keskiajalla sisällytetty laajoihin useita saagoja sisältäviin kokoelmakäsikirjoituksiin, kuten islantilaissaagoja sisältäviin käsikirjoituksiin Vatnshyrna ja Möðruvallabók sekä kuningassaagojen kokoelmiin Morkinskinna ja Flateyjarbók.Joseph 1972, 89–90; Clunies Ross 2010, 36, 85; Ármann Jakobsson 2013, 261, 273–287, 290–291. 

 Þáttr-teoria saagakirjallisuuden synnystä 
Niin kutsuttu þáttr-teoria (þáttr-theory) on teoria proosamuotoisen saagakirjallisuuden ja -kerronnan synnystä. Keskiajan islantilaiset saagat pohjautuivat suuressa määrin suulliselle kertomusperinteelle. Saagojen kaltaiset pitkähköt ja proosamuotoiset kertomukset eivät kuitenkaan ole yleisiä suullisissa kulttuureissa yleensä. Þáttr-teorian mukaan saagojen tarina-aines liikkui ensin suullisessa perinteessä þáttr-tarinoiden kaltaisina lyhyempinä, kertomiskerrasta toiseen muuntuvina kertomuksina. Niiden pohjalta alettiin kirjoittaa pitempiä saagoja. Tällaiset þáttr-tarinat eivät olleet olemassa ennen kirjallista vaihetta siinä muodossa kuin ne nykyään tunnetaan, oli tämä muoto sitten saaga tai lyhytsaaga. Teorian mukaan suullisen kulttuurin tarinavarasto on ollut eräänlainen potentiaalinen kokonaisuus, josta saagakirjoittajat ovat voineet ammentaa. Sen erikokoisia ja -muotoisia osia on voitu esittää suullisesti eri aikoina, toisia useammin ja toisia harvemmin. Osa niistä on myöhemmin valikoitunut osaksi jotain saagaa.Joseph 1972, 95–96; Clover 1985, 293–294; Clover 1986; Ármann Jakobsson 2013, 281–282.  

 Þáttr-tarinoiden kirjallinen synty 
Þáttr-kategorian alle luetteloituja tekstejä on määrittelykriteereistä riippuen noin 75–100 kappaletta. Kaikki keskiaikaiset kirjoittajat eivät käyttäneet lyhyemmistä teksteistä nimitystä þáttr, vaan saattoivat puhua niistä myös saagoina tai käyttää muita kertomusta merkitseviä sanoja kuten frásögn ja sögn, mikä on vaikuttanut niiden luokitteluun. Osa tutkijoista pitää þáttr-tarinoita muita saagoja vanhempina teksteinä. Vanhimmat þáttr-tarinat kirjoitettiin tämän näkemyksen mukaan ennen vuotta 1220 ja nuorimmat 1300–1400-lukujen aikana. Þáttr-tarinoiden käsikirjoituskontekstien perusteella on myös esitetty, että ne olisivat syntyneet itsenäisinä kirjallisina kertomusyksikköinä vasta 1400-luvulla, kun kirjurit alkoivat käsitellä niitä erillisinä teksteinä. Tarinoita on voitu sisällyttää pitempiin saagoihin esimerkiksi exemplumin kaltaiseksi moraalisesti opettavaiseksi kertomukseksi, jonka tarkoituksena oli tukea ja toteuttaa uskonnollisia tai muita ideologisia päämääriä.Lindow 1993; Ashman Rowe & Harris 2005, 462, 464, 465–474 ja 476; Ármann Jakobsson 2013, 270–271 ja 290–291. 

 Þáttr: alakategoriat 
 Teeman ja rakenteen mukainen jaottelu 
Suuri osa þáttr-tarinoista kertoo Islannin asuttamisen jälkeisen ajan (870–) islantilaisista, ja niitä voidaan kutsua islantilaistarinoiksi (isl. Íslendinga þættir). Tarinaan liittyy usein myös kertomuksen päähenkilön tekemä matka Islannista Norjaan. Matkan aikana tämä saavuttaa mainetta, kunniaa ja varallisuutta. Þáttr-tarinoita on jaoteltu esimerkiksi seitsemään erilaiseen alakategoriaan niissä käsiteltyjen teemojen ja kerronnallisen rakenteen perusteella .Joseph 1972, 91–94; Ashman Rowe & Harris 2005, 463–464; Clunies Ross 2010, 36, 133–134.  

Ensimmäiseen kategoriaan kuuluvat tämän jaottelun mukaan ne tarinat, jotka kuvaavat Norjan kuninkaan ja islantilaisen suhdetta ja joilla on usein ollut myös moraalis-opetuksellinen tehtävä (esim. Auðunar þáttr vestfirzka). Toiseen kategoriaan on luettu ne tarinat, jotka keskittyvät käsittelemään kristinuskon ja pakanallisuuden ristiriitoja vuonna 999/1000 tapahtuneen islantilaisten kristinuskoon kääntymisen tietämillä (esim. Þorsteins þáttr skelks). Omana kategorianaan on eroteltu myös verikostotarinat, jotka muiden islantilaissaagojen tavoin käsittelevät islantilaisten perheiden välistä vihanpitoa (esim. Þorsteins þáttr stangarhöggs). Näiden lisäksi on eroteltu omaksi alakategoriakseen Norjan kuninkaan hovissa olleeseen islantilaiseen runoilijaan ja hänen runoihinsa keskittyvät skalditarinat (esim. Einars þáttr Skúlasonar), islantilaishahmon merkittävistä unista ja niihin liittyvistä tapahtumista kertovat unitarinat (esim. Kumlbúa þáttr) sekä tuonpuoleiseen maailmaan suuntautuvista matkoista kertovat tarinat (esim. Þorsteins þáttr bæjarmagns) ja runsaasti yliluonnollista ainesta kuten outoja olentoja ja hirviöitä sisältävät myyttis-herooiset tarinat (esim. Þorsteins þáttr uxafóts). Viimeksi mainituista puhutaan joskus myös ”muinaistarinoina” (fornaldarþættir), koska ne muistuttavat tyyliltään ja sisällöltään muinaissaagoja, mutta niiden päähenkilö on yleensä islantilainen ja saagan tapahtumat sijoittuvat Islannin asuttamisen jälkeiseen aikaan islantilaissaagoille tyypilliseen tapaan.Ashman Rowe & Harris 2005, 463–464 ja 472–473; Ármann Jakobsson 2013, 281. Islantilaistarinoiden ja muinaistarinoiden lisäksi on muutamia þáttr-tarinoita, jotka poikkeavat edellä esitetyistä määritelmistä esimerkiksi teemaltaan tai siinä, että niiden päähenkilö ei ole islantilainen.

 Islantilaistarinat 

Albani þáttr ok Sunnifu
Arnórs þáttr jarlaskálds
Auðunar þáttr vestfirzka
Bergbúa þáttr
Bolla þáttr Bollasonar
Brandkrossa þáttr
Brands þáttr örva
Draumr Þorsteins Síðu-Hallssonar
Egils þáttr Síðu-Hallssonar
Einars þáttr Skúlasonar
Eiríks þáttr rauða
Geirmundar þáttr
Gísls þáttr Illugasonar
Grœnlendinga þáttr
Gull-Ásu-Þórðar þáttr
Gunnars þáttr Þiðrandabana
Halldórs þáttr Snorrasonar inn fyrri
Halldórs þáttr Snorrasonar inn síðari
Hallfreðar þáttr vandræðaskálds
Hauks þáttr hábrókar
Hrafns þáttr Guðrúnarsonar
Hreiðars þáttr
Hrómundar þáttr halta

Íslendings þáttr sögufróða
Ívars þáttr Ingimundarsonar
Jökuls þáttr Búasonar
Kjartans þáttr Ólafssonar
Kristni þáttr
Kumlbúa þáttr
Mána þáttr skálds
Odds þáttr Ófeigssonar
Orms þáttr Stórólfssonar
Óttars þáttr svarta
Rauðs þáttr hins ramma
Rauðúlfs þáttr
Rögnvalds þáttr ok Rauðs
Sneglu-Halla þáttr
Steins þáttr Skaptasonar
Stefnis þáttr Þorgilssonar
Stjörnu-Odda draumr
Stúfs þáttr inn meiri
Stúfs þáttr inn skemmri
Svaða þáttr ok Arnórs kerlingarnefs
Sveins þáttr ok Finns
Þiðranda þáttr ok Þórhalls
Þorgríms þáttr Hallasonar

Þorleifs þáttr jarlaskálds
Þormóðar þáttr
Þorsteins þáttr Austfirðings
Þorsteins þáttr forvitna
Þorsteins þáttr Síðu-Hallssonar
Þorsteins þáttr skelks
Þorsteins þáttr stangarhöggs
Þorsteins þáttr sögufróða
Þorsteins þáttr tjaldstœðings
Þorsteins þáttr uxafóts
Þorvalds þáttr tasalda
Þorvalds þáttr víðförla
Þorvarðar þáttr krákunefs
Þórarins þáttr Nefjólfssonar
Þórarins þáttr ofsa
Þórarins þáttr stuttfeldar
Þórhalls þáttr knapps
Ævi Snorra goða
Ögmundar þáttr dytts (tunnettu myös nimellä Gunnars þáttr helmings)
Ölkofra þáttr

 Muinaistarinat 
Ásbjarnar þáttr Selsbana
Helga þáttr ok Úlfs
Helga þáttr Þórissonar
Norna-Gests þáttr
Ragnarssona þáttr
Sörla þáttr
Tóka þáttr Tókasonar
Völsa þáttr
Þorsteins þáttr bæjarmagns

 Muut þáttr-tarinat 
Brenna Adams byskups
Eindriða þáttr ok Erlings
Eymundar þáttr hrings
Eymundar þáttr af Skörum
Hálfdanar þáttr svarta
Haralds þáttr grenska
Haralds þáttr hárfagra
Hemings þáttr Áslákssonar (kaksi versiota)
Hróa þáttr heimska
Ísleifs þáttr byskups
Knúts þáttr hins ríka
Orkneyinga þáttr
Otto þáttr keisara
Ólafs þáttr Geirstaðaálfs
Styrbjarnar þáttr Svíakappa

Katso myös
Saaga
Islantilaissaagat
Muinaissaagat
Flateyjarbók
Morkinskinna
Möðruvallabók
Vatnshyrna

 Lähteet 
Ármann Jakobsson. 2013. The Life and Death of the Medieval Icelandic Short Story. Journal of English and Germanic Philology 112 (2013) 3: 257–291.
Ashman Rowe, Elizabeth & Joseph Harris. 2005. Short prose narrative (þáttr). Teoksessa A Companion to Old Norse-Icelandic Literature and Culture, toim. Rory McTurk. Malden: Blackwell, 462–478.
Clover, Carol J. 1985. Icelandic Family Sagas. Teoksessa Old Norse-Icelandic Literature. A Critical Guide, toim. Carol J. Clover & John Lindow. Islandica 45. Ithaca & London: Cornell University Press, 239–315.
Clover, Carol J. 1986. The Long Prose Form. Arkiv för nordisk filologi 101 (1986), 10–39.
Clunies Ross, Margaret. 2010. The Cambridge Introduction to the Old Norse-Icelandic Saga. Cambridge Introductions to Literature. Cambridge: Cambridge University Press.
Joseph, Herbert S. 1972. The þáttr and the Theory of Saga Origins. ''Arkiv för nordisk filologi'' 87 (1972), 89–96. 
Lindow, John. 1993. Þáttr. Teoksessa Medieval Scandinavia. An Encyclopedia, toim. Phillip Pulsiano. New York & London: Garland, 661–662.

 Viitteet 

Luokka:Saagat
Luokka:Muinaispohjoismainen kirjallisuus
Luokka:Keskiajan kirjallisuus