Albanian kansallisteatteri

Albanian kansallisteatteri () sijaitsee Albanian pääkaupungissa Tiranassa.

Se on myös Tiranan vanhin albaniankielinen ammattiteatteri, jossa esityksiä järjestetään lokakuusta toukokuuhun ja jonka ohjelmistossa ovat vaihdelleet William Shakespearen aikaiset sekä Albanian että ulkomaisten kirjailijoiden kirjoittamat klassikot ja nykydraama.
Sijainti
Albanian kansallisteatteri sijaitsee Tiranan keskustassa lähellä Skanderbeg-aukiota, jossa stalinistista arkkitehtuuria edustavassa kulttuuripalatsissa toimii Albanian kansallinen ooppera- ja ballettiteatteri. Kävelymatkan päässä kansallisteatterista samalla Rruga Sermedin Said Toptani -nimisellä kadulla löytyy museobunkkeri BunktArt 2. 

Teatterista
Nykyinen teatterirakennus on rakennettu vuonna 1939 ja aluksi siinä toimi "Kosovon elokuvateatteri". Albaniassa vierailevan Mussolinin kunniaksi vuonna 1940 siellä aloitti toimintansa draamallisia näyttämöesityksiä järjestävä teatteri. Myöhemmin talossa tehtiin peruskorjaus ja siinä päivitetyssä teatteritalossa kansallinen kulttuurilaitos vihittiin ensimmäiseksi valtionosuusjärjestelmän piirissä olevaksi ammattiteatteriksi 24. toukokuuta 1945. Samassa rakennuksessa teatteri jatkaa toimintaansa tähän päivään saakka. Kommunistisen hallintojärjestelmän vuosina teatteri edusti suosittua ja suuren yleisön kansanomaista tekijää, josta sen nimi Teatri popullor. Sen konventioita ja luovaa prosessia saattoi pitää enimmäkseen italialais-saksalaisten joukkojen miehityksen vuosina 1939–1944 maassa syntyneiden sissiteattereiden pohjaisiksi. Silloin siellä tuotiin lavalle Albanian kirjailijoiden historiallisia näytelmiä venäläisen ja neuvostoliittolaisen dramaturgian rinnalla. Historiallisten näytelmien lisäksi kansanvallan aikaiseen ohjelmistoon kuului esityksiä albaaniväestön kansallisesta vapaustaistelusta italialais-saksalaisia hyökkääjiä vastaan, Albanian kyläelämästä, joita kirjoittivat näytelmäkirjailija Sulejman Pitarka, liberaali F. Patšrami jne. Teatterissa lavastettiin myös Shakespearen, Schillerin ja Molièren klassisia draamoja, ohjelmistossa oli Albanian kansallismielista ja jopa kiinalaista näytelmätuotantoa. Monet Albanian näyttelijöistä ja ohjaajista opiskelivat Neuvostoliitossa. Ammattiteattereita paitsi Tiranassa perustettiin myös Shkodëriin vuonna 1949, Korçëën vuonna 1950 ja Durrësiin 1953. Taide- ja musiikkiakatemiaan Tiranaan perustettiin albanialaista syntyperää olevan näyttelijiän Aleksandër Moisiun nimeä kantava draamakoulu. Teatteritoimintaan liittyviä kysymyksiä ratkottiin Albanian työn puolueen lehdessä 8 Nëntori. 

Teatteri kantoi nimeä Teatri popullor aina vuoteen 1991, jolloin kesäkuun jälkeen siitä tuli "kansallinen". Albanian kansallisteatterissa laaja yleisö voi perehtyä nykyaikaisen tuotannon ohessa historiallisiin, maan ensimmäisen vuonna 1874 perustetun Testorati-kylän teatteriryhmän ja vuonna 1912 kansallisesti itsenäistyneessä Albanianssa yleistyneiden harrastajateatterien draaman tulkintoihin. Suuri merkitys XIX vuosisadan toisella puoliskolla koetun kansallisen heräämisen ja draaman kehitykselle oli näytelmäkirjailija Sami Frashërilla, poliitikko ja toimittaja Mihal Gramenolla, hengellinen johtaja Fan S. Nolilla, runoilija Andon Zako Çajupilla jne., joiden kirjoittamia näytelmiä on säilynyt teatterin ohjelmistossa nykypäiviin saakka. 

Albanian kansallisteatteri osallistui muun muassa 23. elokuuta – 7. syyskuuta 1998 neljättä kertaa Strindberg i Stockholm -festivaaleille Euroopan kulttuuripääkaupunkiksi julistetussa Tukholmassa, jossa se esitti toisena tekijänä suunnittelemansa August Strindbergin näytelmän Neiti Julie. Tekijöistä toisen, Tampere- Minna Hokkanen-ensemblen yhteistyössä Tampereen työväenteatterin kanssa valmistama, Hanno Eskolan ohjaama ja Aarne Orjatsalon käännöksestä sovittama versio Neiti Juliesta esitettiin 29. ja 30. elokuuta. Kansallisteatteri Tiranasta liittyi ETC:n (European Theatre Convention) jäseneksi toukokuussa vuonna 2009. Viime aikoina on alettu kiivaasti puhua kansallisteatterin rakennuksen uudistamisesta. Vuoden 2018 helmikuun jälkeen avoimista keskusteluista jotkut ovat nykyisen rakennuksen purkamista vastaan, jotkut uuden kansallisen teatterin rakentamisen puolesta. Joidenkin lähteiden mukaan kansallisteatterin tontille on tunnettujen arkkitehtien suunnittelemana aiottu rakentaa kuusi tornirakennusta ja teatteria on jopa yritetty siirtää pois rakennustöiden tieltä, mutta se oli saanut vastaansa taideyhteisön vahvan protestin. Albanian pääministeri Edi Raman sanojen mukaan rakennus on kuitenkin romahtamaisillaan ja kelvoton, sen nykyiset olosuhteet osoittavat välinpitämättömyyttä taiteilijoita kohtaan eikä näin ollen voida puolustaa rakennusta, jolla ei ole mitään arvoa eikä merkitystä. Arkkitehtitoimisto Bjarke Ingels Groupin (BIG) kaavailema uusi kansallisteatteri sijaitsee Tiranan kulttuurisessa ja hallinnollisessa sydämessä. Se on rusetin muotoinen ja 9300-neliöinen rakennus sekä teatteri- että performanssiesityksille, jossa verrattuna nykyiseen tilat ylittyvät kolmella uudella salilla sisätiloissa, katolla sijaitsevalla amfiteatterilla sekä julkisella tilalla rakennuksen alla. Pääministeri Raman mukaan uuden kulttuurilaitoksen hankkeen rakentaminen toteutetaan Tiranan kunnan ja yksityisyrittäjien yhteistyössä.

Näyttelijäkaarti

Agim Qirjaqi
Ahmet Pasha
Anastas Kristofori
Andon Qesari
Bujar Lako
Antoneta Papapavli
Besa Imami
Drita Haxhiraj
Drita Pelingu
Edi Luarasi
Elia Zaharia
Fatos Haxhiraj
Gjon Karma
Ilia Shyti
Laert Vasili
Luan Qerimi
Lazër Filipi
Lazër Filipi
Loro Kovaçi
Kadri Roshi
Sandër Prosi
Margarita Xhepa
Marie Logoreci
Ndrek Luca
Mihal Popi
Ndriçim Xhepa
Pavlina Mani
Reshat Arbana
Robert Ndrenika
Roland Trebicka
Roza Anagnosti
Pjetër Gjoka
Prokop Mima
Shkëlqim Basha
Sulejman Pitarka
Viktor Gjoka
Violeta Manushi
Yllka Mujo

 Lähteet 

Luokka:Tiranan rakennukset ja rakennelmat
Luokka:Teatterit
Luokka:Albanialainen kulttuuri