Kesuura

Kreikkalaisessa metriikassa kesuuraksi kutsutaan erityisesti sananloppua, joka osuu metronin keskelle, kun taas kahden metronin väliin osuvaa sananloppua kutsutaan nimellä diereesi (). Kahden tavun kohtaa, johon ei saa tulla sananloppua, kutsutaan nimellä zeugma () eli silta.

Kesuuraa kutsutaan maskuliiniseksi kesuuraksi, jos sitä edeltää painollinen tavu, ja feminiiniseksi kesuuraksi, jos sitä edeltää painoton tavu.

 Kesuuroja 

Monilla kesuuroilla on nimi. Daktyylisessä heksametrissä esiintyy muun muassa seuraavia lajeja olevia kesuuroita ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu; suomennos annettu vain mikäli kesuura osuu samaan kohtaan):

Trithemimeres (, lat. caesura semiternaria), toisen metronin pitkän tavun jälkeen

Esimerkiksi:

hērō|ōn, || au|tūs de he|lōria | teukhe ky|nessin
sankari|en, || heist' | itses|tään teki | koirien | riistanHomeros: Ilias 1.4. Suomennos Otto Manninen.

Penthemimeres (, lat. caesura semiquinaria), kolmannen metronin pitkän tavun jälkeen

Esimerkiksi:

mēnin a|eide the|a || Pē|lēïa|deō Akhi|lēos
Laulaos, | oi runo|tar, || viha | Peleun | poian A|khilleunHomeros: Ilias I.1. Suomennos Otto Manninen.

Arma vi|rumque ca|no || Troi|ae qui | primus ab | oris
Taistelut | kerron ja | sen, || mikä | mies pako | laisena | TroijanVergilius: Aeneis I.1. Suomennos Alpo Rönty.

Kata triton trokhaion (, lat. caesura trochaica), kolmannen metronin ensimmäisen lyhyen tavun jälkeen

Esimerkiksi:

eks hū | dē ta | prōta || di|astē|tēn eri|santeHomeros: Ilias I.6.

frangeret | inde|prensus ‖ et | inreme|abilis | errorVergilius: Aeneis V.591.

Hefthemimeres (, lat. caesura semiseptinaria), neljännen metronin pitkän tavun jälkeen

Esimerkiksi:

Atreï|dēs te a|naks and|rōn || kai | dios A|khilleus.Homeros: Ilias I.7.

Bukolinen diereesi (lat. caesura bucolica), neljännen metronin jälkeen

Esimerkiksi:

In nova | fert ani|mus mu|tatas || dicere | formasOvidius: Muodonmuutoksia I.1.

 Lähteet 

Luokka:Kreikkalainen metriikka