Oinoanda

Oinoanda (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Lyykiassa nykyisen Turkin alueella Muğlan maakunnassa. Se sijaitsi noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä İncealilerista. 

 Maantiede  

Oinoanda sijaitsi Lyykiassa, vaikka joskus se on sijoitettu myös Pisidian länsiosaan. Jossakin vaiheessa historiaansa kaupunki vaikuttaisi puolestaan olleen osa Galatiaa. Oinoanda kuului ainakin myöhemmin Kibyran alaisuuteen Balburan ja Bubonin ohella. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, joka sijaitsee heti nykyisen İncealilerin kylän yläpuolella. Kukkula on jyrkkä muilta paitsi eteläsivultaan.

pienoiskuva|vasen|Oinoandan raunioita.
pienoiskuva|vasen|Oinoandan raunioita.
 Historia 

Kibyra, Oinoanda, Balbura ja Bubon muodostivat yhdessä tetrapoliin, poliittisen liiton, jossa Kibyralla oli kaksi ääntä ja muilla yksi ääni. Oinoanda esiintyy ensimmäisen kerran historiassa tässä yhteydessä. Murena hajotti tetrapoliin vuonna 81 eaa. toisen Mithridateen sodan lopulla. Tämän jälkeen Oinoanda, Balbura ja Bubon olivat mukana Lyykian liitossa. Kaupunki mahdollisesti erotettiin liitosta, koska se tuki Rooman sisällissodassa Brutusta. Oinoanda löi omaa rahaa ainakin noin vuoden 100 eaa. tienoilla.Strabon: Geografia 13; Livius: Rooman synty 38.37; Plinius: Naturalis historia 5.28.

100-luvulla jaa. Oinoandan mainitaan saaneen miljonääri Opramoaalta  denaaria kylpylän rakentamista varten. Varhaiskristillisellä ajalla Oinoanda oli piispanistuin, jonka piispa oli Myran metropoliitan alaisuudessa. Hierokles mainitsee kaupungin vielä 500-luvulla jaa., joskin korruptoituneessa nimimuodossa Enoanda.

 Rakennukset ja löydökset  

Oinoandan akropoliina eli linnoituksena toimi kaupungin kukkulan huippu. Muu kaupunki oli rakennettu kukkulan etelärinteeseen pengerretyille tasanteille. Kaupunki oli ympäröity muurein, joita on säilynyt erityisesti niiden eteläosassa, parhaimmillaan jopa 10 metrin korkeudelta.

Kaupungin keskiössä oli agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka. Sen pohjoispuolella sijaitsee usein esplanadiksi kutsuttu ylempi agora. Kummallakin on ollut suuri määrä patsaita, joiden jalustoja on säilynyt. Ylemmän agoran etelälaidalla sijaitsi stoa eli pylväshalli, johon paikallinen Diogenes Oinoandalainen kirjoitutti pisimmän tunnetun kreikankielisen piirtokirjoituksen, joka tunnetaan Oinoandan piirtokirjoituksena. Se esittelee epikurolaisen filosofian oppeja. Piirtokirjoitus oli alun perin 2,37 metriä korkea ja 80 metriä pitkä. Siihen kuului alun perin noin  sanaa ja se täytti noin 260 neliömetrin alan seinämästä. Kirjoituksesta on säilynyt noin neljäsosa.

pienoiskuva|180px|Oinoandan piirtokirjoituksen osa.
Agoroiden läheltä on tunnistettu myös gymnasion. Hieman pohjoisempaa on löydetty kreikkalainen teatteri. Sen läpimitta on noin 42 metriä. Siinä on ollut poikkeuksellisen suuri orkhestra, mutta vain 15 penkkiriviä.Frederiksen, Rune: ”The Greek Theatre. A Typical Building in the Urban Centre of the Polis?”. Teoksessa 

Kaupungin ympäristöstä on löydetty lukuisia hautoja, mukaan lukien yksi mausoleumi, jossa on pitkä erään oinoandalaisen suvun sukuhistoriaa käsittelevä piirtokirjoitus, sekä kalliohautoja, joiden julkisivu jäljittelee temppeliä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Arkeologiset kohteet Turkissa
Luokka:Lycia et Pamphylian provinssin kaupungit
Luokka:Lyykian kaupungit
Luokka:Muğlan maakunta