Touko Perko

Touko Pellervo Immanuel Perko (23. toukokuuta 1941 Turku – 16. huhtikuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, professori ja journalisti.

 Henkilöhistoria 
Touko Perko syntyi opettaja Arvo Oskari Perkon ja kotitakousteknikko Maija Toivikki Tattarin perheeseen. Perko tuli ylioppilaaksi vuonna 1960 ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1968. Hänen puolisonsa vuodesta 1967 lähtien oli ylihoitaja Ulla Eliina Airio. Perheessä oli vuosina 1968 ja 1970 syntyneet lapset.

 Ura 
Touko Perko väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1971. Hän toimi Turun yliopiston Suomen historian asisstenttina 1967–1978, dosenttina 1973–2009 ja apulaisprofessorina 1978–1980. Alkio-opiston rehtori Perko oli 1980–1985, Jyväskylän yliopiston viestinnän dosentti 1985–2009 ja journalistiikan professori 1987–1989.

Perko työskenteli Keskipohjanmaan päätoimittajana 1986–1989 ja Keskisuomalaisen varapäätoimittajana 1989–1995 sekä lehden erityistehtävissä 1996–2001. Valion ja maitosektorin päätoimisena historian kirjoittajana Perko oli vuosina 2002-2010. Hän oli myös Sotahistoriallisen aikakauskirjan päätoimittaja. Suomen Akatemian tutkimusassistenttina ja tutkijana Perko toimi useaan otteeseen 1970- ja 1980-luvulla. Otavan kirjasäätiön palkinnon hän sai vuonna 1975. Marsalkka Mannerheimin perinnesäätiön sotahistorian palkinto 2018. Perko sai professorin arvon 2018.Tasavallan presidentin 19.12.2018 myöntämät arvonimet. Valtioneuvosto.

 Julkaisuja 
 Suomen autonomian ajan korkeimmat virkamiehet, 1968
 Aseveljen kuva: Suhtautuminen Saksaan jatkosodan Suomessa 1941–1944, 1971 (väitöskirja)
 200 vuotta julkista sanaa Suomessa, 1971 (Päiviö Tommilan kanssa)
 Suomen puoluelehdistön levikistä jatkosodan aikana, 1973
 TK-miehet jatkosodassa: Päämajan kotirintaman propaganda 1941–1944, 1974
 Suomen teiden historia 1917–1970, 1977
 Yhdessä enemmän: SOK 1904–1979, 1979
 Turun urheiluliitto 1962–1981, 1982
 Suomen lehdistön historia 3: Sanomalehdistö sodan murroksesta 1980-luvulle
 Tiede muutosten maailmassa, 1990 
 Suomen  urheilulehdistö, 1991
 Sodan ja rauhan ääniä: Kirjoituksia ihmisestä, kansainvälisestä politiikasta ja viestinnästä, 1995
 Kymmenen kysymystä journalismista, 1998 (toim. Raimo Salokankaan kanssa)
 Konnia ja sankareita: Doping-pommin pitkät varjot, 2000
 Konnia ja sankareita 2: Myrskyvaroituksesta sinivalkoiseen lankeemukseen, 2001
 Median varjossa, 2002 (toim. Heikki Luostarisen, Raimo Salokankaan ja Jaana Hujasen kanssa)
 Laatu se on tärkein: Nuorten ja toimittajien kritiikit kohtaavat, 2003
 Ekokem, ongelmajätteet ja yhteiskunta 1979–2004, 2004 (Susanna Perkon kanssa)
 Valio ja suuri murros, 2005
 The Valio Story, 2006
 Perintönä maitohygienia: Walter Ehrströmin säätiö 1958–2008, 2008
 Kalevankadun akatemia: Säätiö  – A. I. Virtanen  – ravitsemus, 2009
 Kohti EU:n parasta maitoa: Maitohygienialiiton historia, 2011
 Meijerskasta agronomiin: Suomen maitotalousopetuksen historia, 2011
 Mies, liekki ja unelma: Nobelisti A. I. Virtasen elämäntyö, 2015
 Haastaja Saksasta: Von der Goltz ja Mannerheim 1918, 2018
 Von der Goltz ja Kuurinmaa, 2018

Perko kirjoitti myös 39 pienoiselämäkertaa Suomen kansallisbiografiaan vuosina 2006–2015.

Lähteet

Aiheesta muualla


Luokka:Suomalaiset päätoimittajat
Luokka:Suomalaiset historioitsijat
Luokka:Suomen oppilaitosten rehtorit
Luokka:Turun yliopiston professorit
Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit
Luokka:Suomalaiset professorit
Luokka:Vuonna 1941 syntyneet
Luokka:Vuonna 2025 kuolleet
Luokka:Suomalaiset professorin arvonimen saaneet