K. H. Attila

Karl (Kaarlo) Herman Attila, sukunimi vuoteen 1881 Mattlin (Mattila) (7. marraskuuta 1849 Tyrvää – 25. maaliskuuta 1908 Orimattila) oli suomalainen villatehtailija joka perusti Orimattilan Villatehtaan vuonna 1882.Martti Attila : Kaarlo Herman Attila (1849 – 1908) – talonpojasta villatehtailijaksi,  Salon Seudun Sukututkijat r.y.

Tyrvään Laukulan kylän Mattilan talossa syntyneen Kaarlo Herman Attilan vanhemmat olivat talollinen Matti Matinpoika (1814–1867) ja Kaisa Liisa Heikintytär (1817–1874). Perheessä oli 10 lasta joista Kaarlo oli viidenneksi vanhin. Hän lähti 1867 värjärinoppiin värjärimestari A. J. Liljemarkin verstaaseen Turkuun ja päästyään värjärinkisälliksi vuonna 1871 käytti nimeä Karl Herman Mattlin. Mattlin oli värjärinä Porvoossa ja Huittisissa kunnes hän saapui huhtikuussa 1875 Orimattilaan ja aloitti värjärintyöt saunarakennuksessa Orimattilan kirkonkylässä Palojoen rannalla. Mattlin meni 1876 naimisiin kansakoulunopettaja Anna Sofia Toivosen (1850–1933) kanssa joka oli valmistunut Jyväskylän opettajaseminaarista 1873. Vuonna 1881 Mattlin muutti sukunimekseen Attila ilmeisesti J. H. Erkon aloitteesta. Hän käytti tästä lähtien nimeä K. H. Attila.

Attila perusti vuonna 1882 Orimattilan Villatehtaan jossa aluksi oli 8 työntekijää. Vuosiin 1889-1894 ajoittunut lamakausi pysäytti tehtaan tuotannon kasvun mutta sen jälkeen tehdas laajeni nopeasti niin että tuotannon huippuvuonna 1898 tehtaalla oli 20 työntekijää. Attila rakennutti Palojoen rantaan villatehtaan viereen vuonna 1895 perheelleen kaksikerroksisen asuintalon joka toimi myös tehtaan konttorina ja myymälänä.

Villatehtaan tuotanto ja työntekijämäärä alkoi supistua 1900-luvun alussa kiristyneen kotimaisen kilpailun ja buurisodasta johtuneiden villan hinnanvaihtelujen vuoksi. Attila hankki itselleen 1903 Sommarnäsin kartanon jonka yhteydessä oli myös mylly, saha, luujauhotehdas ja tiilitehdas. Hän myi villatehtaan vuonna 1905 insinööri G. G. Elmgrenille ja rakennutti uuden asuintalonsa Sommarnäsin kartanon pihapiiriin. K. H. Attilan kuoltua 1908 kartanoa isännöi hänen poikansa Veikko Attila (1882–1918) joka joutui kuitenkin myymään kartanon jo 1913 talousvaikeuksien takia.

Anna Attila perusti 1890 Orimattilan Naisyhdistyksen ja oli sen puheenjohtajana parikymmentä vuotta. Naisyhdistys perusti vuonna 1893 Orimattilaan Suomen ensimmäisen emäntäkoulun. Yhdistys myi koulun 1919 valtiolle jolloin koulu muuttui Orimattilan kotitalousopistoksi. K. H. Attilalla ja hänen vaimollaan oli 10 lasta joista viisi eli aikuisikään. Vanhin poika Sulo Attila (1879–1963) valmistui sähköinsinööriksi 1903 ja rakennutti 1910 Orimattilan Niemenkylän Vääräkoskelle sähkölaitoksen. Viljo Attila (1884–1920) puolestaan toimi Mikkelin pormestarina.

Orimattilan villatehtaan toiminta jatkui uusien omistajien toimesta ja 1950-luvulla siellä oli noin 600 työntekijää. Villatehtaan toiminta päättyi 1970 Villayhtymä Oy:n konkurssiin. Tehdasrakennukset ja K. H. Attilan entinen asuintalo ovat säilyneet nykypäiviin.Tietoa Orimattilasta : Historia

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset yrittäjät
Luokka:Vuonna 1849 syntyneet
Luokka:Vuonna 1908 kuolleet