Pentojärvi

Pentojärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Pennon eli Kuhmalahden kirkonkylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.

 Maantietoa 
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee pohjois-etelä- suuntainen harju, josta on otettu soraa. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurin saarista on yli 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Saaressa on kolme vapaa-ajan asuntoa. Toinen saari on 170 metriä pitkkä ja pinta-alaltaan 0,6 hehtaaria. Sekin on asuttu.  Muut saaret ovat pieniä. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja se on puoliksi metsämaata ja suomaata. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuhmalahden kirkonkylältä.

 Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta. Laskuoja on johdettu ensin Reentaittaansuon läpi ja sitten se on käännetty Katajakorven läpi Pento-ojaan. Se yhtyy Kuhmalahden kirkonkylällä Karhuojaan ennen sen laskemista Längelmäveden Enonselän Konterkollinlahteen.

 Luontoarvoja 
Vesi onkin kirkasta ja väritöntä ja vähähumuksista. Järvi on karu ja koska vesi ei ole kovin hapanta, on järven vesi on luokiteltu erinomaiseksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön erinomaisesti.Kangasalan kunta: Sahalahden rantaosayleiskaavan luontoselvitys, FCG Finnish Consulting Group Oy, 10.5.2012, viitattu 18.1.2018

 Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu ”Pendojärvi”. Järven länsipuolelta on piirretty kulkemaan Kuhamlahden kirkonkylältä tuleva ja Korpinemen kylälle menevä maantie. Maantien linjauksesta on käytössä joitakin osia vieläkin. Järven rantaviivassa on eroavaisuuksia nykyiseen järven rantaviivaan. Tämä viittaisi järvenlaskuun, mutta sille väitteelle pitää löytää ensin kirjallisia todisteita. Suurimmassa saaressa on sijaitsee entisten Kuhmalahden ja Sahalahden pitäjien rajapyykki. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut vielä vapaa-ajan asuntoja, mutta eteläisessä saaressa oli rakennus. Vuoden 1977 karttaan oli ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.

 Lähteet 

Luokka:Längelmäveden lähialue
Luokka:Botin luomat artikkelit
Luokka:Kangasalan järvet
Luokka:Noksioinen
Luokka:Vähä-Pento
Luokka:Korkeusjärjestelmän muutoskohde