Juutalaiskysymys

Juutalaiskysymys on ainakin 1700-luvulta asti eurooppalaisessa debatissa esiintynyt keskustelunaihe juutalaisten asemasta.

Britanniassa sanaa ”juutalaiskysymys” käytettiin ensimmäisen kerran 1750-luvulla keskustelussa vuoden 1753 juutalaislaista, joka koski kansalaisuuden myöntämistä juutalaisille. 1800-luvulla termi nousi juutalaisten asemaa koskevassa keskustelussa keskeiseksi etenkin saksankielisissä maissa. Se laajeni käsittämään käytännössä kaikki juutalaisten läsnäoloon modernissa yhteiskunnassa liittyvät asiat. Siinä missä juutalaiskysymys oli aiemmin koettu teologiseksi kysymykseksi, sitä alettiin nyt pitää maallisena kysymyksenä, johon tarvittaisiin maallinen ratkaisu. Konservatiivisen kristillisen näkemyksen, joka vastusti avoimesti kaikkia muutoksia juutalaisten perinteiseen oikeudelliseen ja sosiaaliseen asemaan, rinnalle julkiseen keskusteluun nousi nyt ajatus, että juutalaiskysymykseen tuli löytää ratkaisu assimilaation ja emansipaation kautta.

1800-luvun lopulta lähtien juutalaiset alkoivat myös itse käyttää termiä ja tarkoittivat sillä keskustelua juutalaisten identiteetistä, paikasta ja roolista modernissa maailmassa.

Volkmar Eichstaedtin laatima, Saksassa vuonna 1938 ilmestynyt bibliografia juutalaiskysymyksestä on alan perusteos. Se ilmestyi englanniksi vuonna 1969. Bibiliografia käsittää vuodet 1750–1848 ja keskittyy juutalaisten vapautusliikkeseen ja sen vastustajiin.

Wannseen konferenssin tavoite oli löytää ”lopullinen ratkaisu juutalaiskysymykseen”. Nykyään juutalaiskysymys on yksi valkoisen nationalismin ja alt-right -liikkeen teemoista.

Juutalaisten emansipaatiot maittain

Joissakin maissa emansipaatio laillistettiin asetuksella. Toisissa taas rajoitettuja oikeuksia myönnettiin aluksi.

 Vuosi Valtio1264Puola1790Yhdysvallat 1791 Ranskan kuningaskunta 1796 Batavian tasavalta 1808 Hessenin suurherttuakunta 1808 Westfalenin kuningaskuntaHowever, reversed by the Westphalian successor states in 1815. Cf. for introduction and reversion Heinrich Graetz, Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart: 11 vols., Leipzig: Leiner, 1900, vol. 11: 'Geschichte der Juden vom Beginn der Mendelssohnschen Zeit (1750) bis in die neueste Zeit (1848)', p. 287. Reprint of the edition of last hand: Berlin: arani, 1998, . 1811 Frankfurtin suurherttuakunta 1812Mecklenburg-Schwerin herttuakuntaOn February 22, cf. Heinrich Graetz, Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart: 11 vols., Leipzig: Leiner, 1900, vol. 11: 'Geschichte der Juden vom Beginn der Mendelssohnschen Zeit (1750) bis in die neueste Zeit (1848)', p. 297. Reprint of the edition of last hand: Berlin: arani, 1998, . 1812 Preussin kuningaskuntaOn March 11, cf. Heinrich Graetz, Geschichte der Juden von den ältesten Zeiten bis auf die Gegenwart: 11 vols., Leipzig: Leiner, 1900, vol. 11: 'Geschichte der Juden vom Beginn der Mendelssohnschen Zeit (1750) bis in die neueste Zeit (1848)', pp. 297seq. Reprint of the edition of last hand: Berlin: arani, 1998, . 1828 Württembergin kuningaskunta 1830 Belgia  1830 Kreikan kuningaskunta  1831 Jamaika  1832 Kanada (Ala-Kanada (Quebec) 1833 Hessenin suurherttuakunta 1834 Yhdistynyt Alankomaiden kuningaskunta 1839 Ottomaanien valtakunta (sulttaanin määräyksestä yhtäläiset oikeudet myönnettiin ei-muslimeille vuonna 1839 osana Tanzimat-uudistuksia) 1842 Hannoverin kuningaskunta 1848 Nassaun herttuakunta 1849 Hampuri (perusvapaudet, jotka Frankfurtin kansalliskokous oli  päättänyt, hyväksyttiin Hampurissa lailla 21. helmikuuta 1849) 1849 Tanska (perustuslain mukaan)1849vallankumouksellinen Unkari  1856 Sveitsi 1858 Yhdistynyt kuningaskunta 1861 Italian kuningaskunta 1862 Badenin suurherttuakunta 1863 Holsteinin herttuakunta 1864 Frankfurtin vapaakaupunki 1867 Itävalta-Unkari 1869 Pohjois-Saksan liitto 1870 Ruotsi-Norja (Norjassa vuonna 1851) 1871 Saksan keisarikunta 1877 New Hampshire (viimeinen Yhdysvaltain osavaltio, jossa katolisten, juutalaisten ja muiden ei-protestanttien täydellinen emansipaatio tehtiin mahdolliseksi) 1878 Bulgaria 1878 Serbia 1890 Brasilia (vuonna 1810 juutalaisilla oli jo osittainen uskonnonvapaus, joka oli täysin taattu vuonna 1890 tasavallan julistuksen jälkeen) 1911 Portugali 1917 Venäjän tasavalta 1918 Suomi 1923 Romanian kuningaskunta 1945–1949 Länsi-Saksa (juutalaisten kansalaisoikeudet palautettiin toisen maailmansodan jälkeen) 1978 Espanja

 Katso myös 

 Haskala
 Juutalaisten historia

 Lähteet 

 Kirjallisuutta 

 Bauer, Bruno: Die Judenfrage. Braunschweig, 1843.
 Marx, Karl: Zur Judenfrage. Lehdessä Deutsch–Französische Jahrbücher, 1844.



Luokka:Antisemitismi
Luokka:Juutalaisuuden historia
Luokka:Kiistat
Luokka:Nationalismi