Jokijärvi (Hämeenlinna)

Jokijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hauhon Ilmoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

 Maantietoa 
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista kolme on pieniä luotoja ja yksi 3–4 hehtaaria suuri metsäsaari. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat kosteikkoa. Järven lähiympäristössä on neljä maatilaa, neljä vakituista asuntoa ja neljä vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suuressa saaressa. Rantaan asti tulee kaksi tietä kantatieltä 57.

 Luontoarvoja 
Jokijärvi on lähes kokonaan Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelualuetta (FI0304001, 101 hehtaaria). Siihen kuuluu järven vesialue rannoilta alkaen, mutta järven suurin saari on rajattu alueen ulkopuolelle. Se on matala ja rehevä järvi, josta on avovettä noin puolet järven pinta-alasta. Järven vesikasvillisuus sisältää joitakin harvinaisuuksia kuten esimerkiksi litteävita, ristilimaska, kiehkuraärviä, sahalehti, kapeaosmankäämi, haarapalpakko, vankkasara ja varstasara. Se on lintujärvenä valtakunnallisesti arvokas kohde. Alueen linnuista 12 on lintudirektiivin liitteen I mukaisia lajeja. Järven pesimälajistoon kuuluu laulujoutsen, ruskosuohaukka, kaulushaikara, punasotka ja pikkulokki. Järveltä tavataan myös haarahaukka, harmaasorsa, suopöllö, luhtakana, liejukana ja kurki. Yölaulajia ovat ruokokerttunen ja rastaskerttunen. Se on tärkeä linnustolle muuttoaikaisena levähdyspaikkana ja sulkasadonaikana kerääntymispaikkana. Muuttoaikana voi nähdä esimerkiksi suokukko, punakuiri, suosirri, jänkäsirriäinen, jänkäkurppa ja mustaviklo. Lintuja voi tarkkaila järven itäpuolen kallioilta. Alueella voi metsästää ja kalastaa. Kalat lisääntyvät mielellään järvessä.

 Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Järveen on johdettu rantasoiden kuivatusojia. Siihen laskee kaakosta päin johto-oja, joka alkaa Työjärvestä. Työjärveen on johdettu Palssarin pelto-ojia. Järvestä laskee leveä 750 metriä pitkä joki Ilmoilanselkään. Joella on pudotusta 0,1 metriä.

 Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty kosteikoksi, jonka karttanimenä on ”Yokijarvi”. Sille on merkitty saari. Sen ympäriltä on raivattu niittyjä nykyisten peltomaiden kohdilta. Järven lasku-uomaa on perattu 1920-luvulla, jolloin järvenlaskussa vedenpinta aleni puoli metriä. Rantojen kasvillisuusvyöhykkeet muodostuivat silloin hyvin leveiksi. Vuoden 1957 peruskartassa on niityt vaihtuneet peltomaiksi ja suuri saari keskellä järveä on viljelty. Saaren viljely on lopetetty vuoden 1976 kartassa ja vuoden 1986 kartassa on järven luusuassa oleva pieni peltopalsta metsitetty.

 Katso myös 
 Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

 Lähteet 

Luokka:Ilmoilanselän alue
Luokka:Botin luomat artikkelit
Luokka:Hauhon järvet
Luokka:Korkeusjärjestelmän muutoskohde