Suwałkin käytävä

Suwałkin käytävä (, ) on Liettuan ja Puolan rajalla sijaitseva kaistale, joka erottaa Venäjän federaatioon kuuluvan Kaliningradin alueen liittolaisestaan Valko-Venäjästä ja yhdistää Baltian maat mannereurooppalaisiin liittolaisiinsa. 

Nimitys on peräisin rajan välittömässä läheisyydessä, Puolan koilliskulmassa sijaitsevasta Suwałkin kaupungista. Kaistale on noin 65 kilometriä leveä ja sen varrella sijaitsee kaksi maanteiden rajanylityspaikkaa, Budzisko–Kalvarija ja Lazdijai–Ogrodniki, sekä rautateiden rajanylityspaikka Mockava–Trakiszki.  

Pääosin Puolan maaperällä sijaitseva käytävä on eräs Euroopan tulenarimmista ja tiiviimmin tarkkailluista alueista. Ennen Neuvostoliiton hajoamista kaistaleella ei ollut juurikaan geopoliittista merkitystä. Vuosina 1945–1989 Neuvostoliiton määräysvallassa olleiden Puolan ja Liettuan liityttyä myöhemmin Euroopan unioniin ja Natoon on kaistaleelle muodostunut kova raja vihamielisten valtioiden välille. Asetelma on hankala kaikille osapuolille: koska Valko-Venäjä on taloudellisesti ja sotilaallisesti riippuvainen Venäjästä ja sen johtamasta valtioliitosta, käytävä käytännössä erottaa Venäjän hallitseman manneralueen omasta eksklaavistaan. Toisaalta Baltian maiden ainoa maayhteys poliittisiin ja sotilaallisiin liittolaisiinsa kulkee kapean käytävän kautta, jota niille vihamieliset valtiot seuraavat varustautuneina kahdesta suunnasta. 

 Tilanteita alueella 
Syyskuussa 2017 Venäjän arveltiin yrittävän tunkeutua käytävälle Zapad 2017 -sotaharjoituksen yhteydessä, mutta näin ei tapahtunut. 

Helmikuussa 2022 Venäjän ryhdyttyä Valko-Venäjän avustamana täysimittaiseen hyökkäyssotaan Ukrainaa vastaan Suwałkin käytävän strateginen merkitys nousi esiin kansainvälisesti. Ukrainan luoteisraja sijaitsee alle 300 kilometrin päässä Suwałkin käytävän eteläisimmästä kohdasta. 

Heinäkuussa 2023 Valko-Venäjälle sijoitettujen Wagner-palkkasotilaiden väitettiin siirtyneen Puolan rajalle Suwałkin edustalle. Venäjän väitettiin siirtäneen Wagner-joukot Ukrainan rintamalta provokatiivisessa mielessä uusiin tehtäviin, jolloin myös Puola ja Liettua varautuivat sotilaalliseen toimintaan. Puola siirsi 1 000 sotilasta Valko-Venäjän rajalle. Tapauksesta ei lopulta syntynyt sotilaallista konfliktia.

 Lähteet 

Luokka:Puolan rajat
Luokka:Liettuan rajat
Luokka:Turvallisuuspolitiikka