Sälinkään lasitehdas

Sälinkään lasitehdas toimi Mäntsälän Sälinkään kylässä Kilpijärven rannalla vuosina 1814–1891. Aluksi tehdas valmisti ikkunalasia ja pulloja. Sittemmin tehdas keskittyi vain pullojen ja lasipurkkien valmistukseen. Tehdas valmisti 1850-luvulta aina 1880-luvulle saakka myös talouslasia, karahveja, viilikulhoja sekä juoma-, punssi- ja viinilaseja. Viime vaiheessa tehdas valmisti vain yksinkertaisia pulloja ja lasipurkkeja.Esine elää : Suomalaisia lasitehtaita 

Tehtaan perustivat Sälinkään ja Linnaisten kartanon omistajat Hans Henrik Stjernvall (1769–1820) ja Henrik Johan Sohlberg (1770–1831). Perustamisen syynä oli Mäntsälän seudulla vallinnut pula ikkunalasista jota jouduttiin tuomaan jopa Viipurista ja Tallinnasta saakka. Vuonna 1822 omistajaksi tuli Johan Magnus Gottskalk ja myöhemmin tehtaan omistivat Stjernvallin leski Frederika ja Gottskalkin pojat Anders ja Magnus Gottskalk yhdessä aina vuoteen 1838 saakka jolloin jälkimmäiset ostivat koko tehtaan. Lasitehtaan omisti pisimpään Souranderin suku. Lasitehtaan rakennuksiin kuului järven rannalla sijainnut lasihytti, puutarhan ympäröimä päärakennus, puunkuivaamo, paja, tamppilaitos lasin valmistuksessa käytetyn kvartsihiekan murskaamiseen, talli, navetta sekä varasto- ja asuinrakennuksia.Mäntsälän kunta Sälinkään maarekisterikylä Rakennusinventointi ja kulttuuriympäristöselvitys 2014, sivu 17, 43 Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Henrik Johan Sohlberg. Verkkojulkaisu 2005 <https://ylioppilasmatrikkeli.fi/henkilo.php?id=10508>. Luettu 7.10.2017.Museoviraston kulttuuriympäristön palveluikkuna : Mäntsälän, Sälinkään lasiruukki

Sälinkään lasitehtaalla oli 1820-luvulla kaksi tulipaloa joista toinen sai alkunsa myrskyn kaatamasta lasihytistä. Tehdas saattoi kuitenkin jatkaa toimintaansa. Lasitehdas lopetettiin tuotannon kannattamattomuuden takia vuonna 1890. Marko Saarinen : Viisi suomalaista taidelasitehdasta. Taiteen merkitys suomalaisen lasiteollisuuden historiassa. Historian pro gradu -tutkielma, Tampereen yliopisto, Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö 2015, sivu 20-21 Entiset tehdasrakennukset purettiin tai siirrettiin muualle 1900-luvun alussa. Lasitehtaan suuri kaksikerroksinen päärakennus purettiin 1915 ja sen hirret käytettiin asuintalojen rakentamiseen. Tehtaan lasihytin paikalla on nykyisin muistomerkki ja lähistön pelloilta löytyy edelleen runsaasti kvartsia ja lasikuonaa jäänteenä tehtaan toiminnasta. Myös jotkut lähistön rakennukset voivat olla peräisin lasitehtaan ajoilta.

 Kirjallisuutta 
 Aimo Löfberg : Mäntsälän pitäjän Sälinkään lasitehtaan lasinpuhaltajat 1814-1896, teoksessa Tot noin : "tää neljäskii vaa vuavattii" : mäntsäläläisten kirja mäntsäläläisille, ystävän kirja ystävälle.  Mäntsälä-seura 1979

 Lähteet 

Luokka:Mäntsälän historia
Luokka:Entiset suomalaiset lasitehtaat
Luokka:Suomen teollisuushistoria