Tenedos (kaupunki)

Tenedos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Tenedos/Bozcaada) Troaksessa nykyisen Turkin alueella.

 Maantiede 

Tenedoksen kaupunki sijaitsi samannimisen saaren itärannikolla suunnilleen nykyisen Bozcaadan kylän paikalla. Sen ydin on paikannettu Bağlariçiin johtavan tien länsipuolelle. 

Tenedoksen saari sijaitsi antiikin terminologialla Aigeianmeren koillisosassa Troaksen länsirannikon edustalla. Saaresta pohjoiseen sijaitsi Imbroksen saari, länteen Lemnoksen saari ja etelään Lesboksen saari. Tenedoksen kaupunkivaltion alueeseen kuului koko saari, toisin sanoen se oli saarensa ainoa polis. Sen lisäksi sen valtaan kuului peraia-alueita myös vastapäisellä Troaksen rannikolla, mukaan lukien Akhaiion, Kolonai ja Larissa. Antiikin lähteiden mukaan Tenedoksen alaisuuteen kuului myös mantereen muita poliksia, ainakin Akhilleion, ja lisäksi Tenedoksen tiedetään vaatineen 300-luvulla eaa. itselleen myös Sigeionin aluetta.

 Historia 
 Esihistoria ja mytologia 

Tenedos oli aiolialaisten siirtokunta ja perustettiin Lesbokselta käsin.Herodotos: Historiateos 1.151. Se oli yhdessä Lesboksen kanssa ensimmäistä aluetta, jonka aiolialaiset siirtokuntalaiset asuttivat jo ennen Aioliin rannikkoa. Asuttaminen ajoitetaan pronssi- ja rautakauden taitteeseen noin vuosiin 1130–1000 eaa. Saari tunnettiin alun perin nimillä Leukofrys (), Kalydna (), Foinike () ja Lyrnessos (). Kreikkalaisessa mytologiassa saari sai nimen Tenedos heeros Teneestä (myös Tennes), Kyknoksen pojasta.Strabon: Geografia 8; Pausanias: Kreikan kuvaus 10.14.3; Diodoros Sisilialainen: Historian kirjasto 5.83. Saari mainitaan usein Homeroksen Iliaassa ja kerran myös Odysseiassa.Homeros: Ilias 1.35, 1.450, 11.625, 13.30; Odysseia 3.155.

 Arkaaiselta roomalaiselle kaudelle 

Arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. tenedoslaiset perustivat omia siirtokuntiaan vastapäiselle Troaksen rannikolle, mukaan lukien jo mainitut Akhaiion, Kolonai ja Larissa. Persialaissotien aikaan 400-luvun eaa. alkupuolella Tenedos oli persialaisten vallan alla.Herodotos: Historiateos 6.31. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Tenedos kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa ainakin vuosina 452/451–429/428 eaa. Sen jäsenmaksun tiedetään olleen vaihdellen 2–4 talenttia.

pienoiskuva|vasen|pysty=1.1|Tenedoksen lyömä tetradrakhma, n. 100–70 eaa. Kuvituksessa januksenmuotoinen pää, jossa yhdistyvät Zeus ja Hera, sekä muun muassa kaksoiskirves ja teksti , ”tenedoslaisten [polis]”.
Spartalaiset hyökkäsivät kaupunkiin vuonna 389 eaa., koska se oli edelleen Ateenan puolella. Antalkidaan rauhassa Tenedos palautettiin persialaisille, mutta se säilytti silti yhteytensä Ateenaan. Tenedoslaiset kapinoivat persialaisia vastaan Aleksanteri Suuren aikana. Farnabazos valtasi sen takaisin Persialle, mutta Tenedos kapinoi pian uudelleen.Ksenofon: Hellenika 5.1; Arrianos 2.2, 3.2.

Aristoteleen koulukunta kirjoitti 300-luvulla eaa. Tenedoksen valtiomuodosta tutkielman kokoelmaan 158 kaupungin valtiomuodot. Aristoteles käsittelee saarta lyhyesti myös teoksessaan Politiikka. Kaupungin lakeja ja poliittista järjestelmää kiitettiin usein viisaiksi. Pindaros omisti yhden Nemealaisista oodeistaan Aristagoraalle, saaren tuolloiselle prytanille tai muulle korkeimmalle viranhaltijalle. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Tenedios ().

200-luvulta eaa. lähtien Tenedos kuului seleukidien valtakuntaan. Makedonian ja Rooman käymissä niin kutsutuissa makedonialaissodissa Tenedos toimi merkittävänä laivastotukikohtana, koska saari sijaitsi Hellespontoksen suulla. Roomalaisella kaudella ajanlaskun alun tienoilla kaupunki oli menettänyt entisen merkityksensä, ja oli asettunut mantereen puolella sijainneen Aleksandreia Troaksen kaupungin suojeluun.Pausanias: Kreikan kuvaus 10.14.4.

Konstantinopolin perustamisen jälkeen Tenedos sijaitsi tärkeällä sinne johtaneella laivaväylällä, mikä esti sitä taantumasta kokonaan. Justinianus perusti saarelle viljavaraston, johon säilöttiin Egyptin Aleksandriasta Konstantinopoliin tuotua viljaa.

 Kaivaukset 

Kaupungin arkeologisia tutkimuksia ja kaivauksia on suoritettu erityisesti vuosina 1990–1993.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|pysty|Olympiasta löydetty pronssinen laatta, jossa on elisläisellä murteella kirjoitettu kunniakirjoitus tenedoslaiselle Olympian kisojen voittajalle Demokrateelle, 300–250 eaa.

Tenedoksella ei ole säilynyt juurikaan merkittäviä antiikin aikaisia jäänteitä. Kaupungin paikalla on kuitenkin havaittavissa merkkejä asemakaavaan rakennetusta kaupungista. Nykyisestä Yeni Kale Tepestä on löydetty teatterin jäänteet.

Antiikin lähteiden perusteella kaupungissa tiedetään olleen Apollon Smintheukselle omistettu kultti ja temppeli. Toinen kultti oli omistettu perustajaheeros Teneelle. Pindaroksen maininnan perusteella kaupungissa on päätelty olleen prytaneion. Strabonin mukaan kaupungissa oli kaksi satamaa, joista toinen tunnettiin nimellä Boreion.

Kaupungin paikan ympäriltä on löydetty hautoja, jotka ajoittuvat 700-luvulta 300-luvulle eaa. Hautausmaalta on löydetty keramiikkaa, kuten paikallisia viini- ja oliiviöljyruukkuja 600-luvulta eaa., korinttilaista keramiikkaa samoin 600-luvulta eaa. ja punakuviokeramiikkaa 400- ja 300-luvuilta eaa.; sekä Kybeleä esittäviä pienoispatsaita 400-luvulta eaa.

Kaupunkiin liittyviin esinelöytöihin lukeutuu myös Tenedoksen lyömiä hopearahoja. Niissä esiintyy yleensä kuvituksena kaksiteräinen kirves. Arkeologiset löydöt ovat Çanakkalen arkeologisessa museossa.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Asian provinssin kaupungit
Luokka:Tenedos
Luokka:Troaksen kaupungit