Leben

Leben () eli Lebena (, Lebēna) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Górtynan kunnan Léntaksen kylän paikalla.

 Maantiede 

Leben sijaitsi Kreetan etelärannikolla Libyanmeren rannalla. Paikan pohjoispuolella kohoavat Asterousia-vuoret. Leben oli sisämaassa noin 14 kilometriä pohjoisempana sijainneen Gortynin kaupungin satama. Kaupungin nimen oletetaan olevan foinikialaista alkuperää ja viittaavan leijonaan (labi). Nimi on mahdollisesti peräisin siitä, että kaupungin lähellä sijaitseva niemi muistuttaa leijonan päätä.

 Historia 
pienoiskuva|vasen|Lebenin Asklepieionin raunioita.

Lebenin seutu on ollut asuttuna viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella. Alueelta on löydetty myös varhaisen minolaisen kauden hautoja, millä perusteella alueella on todennäköisesti ollut pysyvä asutus tuolloin. Sillä oli kauppayhteyksiä Egyptiin, Lähi-itään ja Kykladeille.

Lebenin kaupunki kukoisti hellenistisellä kaudella ja erityisesti roomalaisella kaudella, jolloin Gortyn oli noussut saaren merkittävimmäksi kaupungiksi. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla jaa., ja tuolloin rantaviivan alueella kerrotaan siirtyneen jopa kilometrin verran. Kaupunki rakennettiin uudelleen, ja oli olemassa vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Se autioitui 600–700-luvuilla jaa. saaren arabivalloitusta edeltäneiden saraseenien hyökkäysten vuoksi.

 Rakennukset ja löydökset 
pienoiskuva|Asklepieionin aarrekammion lattian mosaiikki ja votiivilahjareikä.

Lebenissä oli Asklepieion eli Asklepiokselle ja Hygieialle omistettu temppeli, joka oli antiikin aikana hyvin tunnettu koko Kreetalla sekä muun muassa Libyassa. Se sijaitsi kuumien lähteiden paikalla ja toimi parantolana. Gortynin asukkaat perustivat temppelin Epidauroksen Asklepieionin mallin mukaan 300-luvulla eaa. Pyhäköstä on säilynyt sen terassitasanne ja seinien jäänteitä, kaksi marmoripylvästä sekä Asklepioksen ja Hygieian kuvapatsaiden jalusta.

Pyhäkön pohjoispuolella oli siihen liittynyt pitkä stoa eli pylväshalli, jossa potilaat yöpyivät, mikä oli osa hoitoprosessia. Itäpuolella oli lähdekaivo ja länsipuolella aarrekammio, jonka maanalaisessa kryptassa säilytettiin votiivilahjoja.

Bysantilaisella kaudella kaupunkiin rakennettiin kaksi basilikakirkkoa, joiden rauniot ovat jäljellä. Toinen niistä rakennettiin 400-luvun jaa. puolessa välissä ja uudelleen sen tuhouduttua 500-luvun jaa. puolessa välissä. Basilikassa oli kolme laivaa ja nartheks, ja sen rakentamisessa oli käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä.

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

Luokka:Antiikin Kreetan kaupungit
Luokka:Arkeologiset kohteet Kreetalla
Luokka:Górtyna