Juhana Yrjö III

Johann Georg III (20. kesäkuuta 1647 Dresden – 12. syyskuuta 1691 Tübingen)John George III  Encyclopædia Britannica Online Academic Edition. Viitattu 30.9.2017. oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1680–1691.

 Suku 
Johann Georg III oli vaaliruhtinas Johann Georg II:n ja rajakreivitär Magdalene Sibylle von Brandenburg-Bayreuthin (1612–1687) kolmesta lapsesta ainoa poika ja tuli isänsä seuraajaksi vuonna 1680.Nordisk familjebok (1910), s. 9–10  Runeberg.org. Viitattu 30.9.2017. 

 Vaaliruhtinas 
Hänet tunnettiin isänsä tapaan musiikin suosijana. Juhana Yrjö III perusti vuonna 1682 Saksin historian ensimmäisen vakinaisen armeijan ja liittyi seuraavana vuonna Ranskaa vastaan suunnattuun sotaliittoon. Suuressa Turkin sodassa hän oli yksi syyskuussa 1683 käydyn voitokkaan Wienin taistelun komentajista ja osoitti myös henkilökohtaista rohkeutta johtaessaan keisarillisen armeijan vasenta siipeä hyökkäyksessä turkkilaisia vastaan. 

Hän ei halunnut sen jälkeen osallistua keisari Leopold I:n sotaretkeen, mutta lähetti kuitenkin vuonna 1685 apujoukkoja Leopoldille. Ranskan armeijan hyökättyä yhdeksänvuotisessa sodassa vuonna 1688 Saksan alueelle Johann Georg III:sta tuli yksi Saksan puolustuksen johtajista. 

Hän osallistui Lothringenin herttua Kaarle V:n alaisuudessa vuoden 1689 Mainzin piiritykseen. Vuonna 1691 Johann Georgista tehtiin koko keisarillisen armeijan ylipäällikkö, mutta hän ei ehtinyt saada paljoakaan aikaiseksi ennen kuin kuoli vain 44-vuotiaana syyskuussa 1691 Tübingenissä tautiepidemiaan, joko koleraan tai ruttoon. Hänet haudattiin Freibergin katedraaliin,
pienoiskuva|Johann Georg III 

 Avioliitto ja jälkeläiset 
Johann Georg avioitui 9. lokakuuta 1666 Tanskan prinsessa Anna Sofia (1647–1717) kanssa, joka oli Tanskan kuningas Frederik III:n ja Sofia Amalia von Braunschweig-Lüneburgin tytär. 

Anna Sofian ja Johann Georgin välistä suhdetta ei kuvailla onnelliseksi. Hänen aviomiehellään oli myös avioton poika virallisen rakastajattarensa, venetsialaisen oopperalaulaja Margarita Salicolan kanssa, ja heillä on saattanut olla tytär, Magdalena Sibylla von Neidschutz, Ursula Margarethen von Haugwitzsin kanssa. 

Molemmat hänen poikansa kasvoivat aluksi tanskalaisten hovinaisten luona, jotka hänen äitinsä, kuningatar Sofia Amalia lähetti Dresdeniin. Anna Sofian ja hänen kahden poikansa välistä suhdetta kuvaillaan jokseenkin kireäksi. 

Heidän kahdesta pojastaan tuli kummastakin vuorollaan Saksin vaaliruhtinaita.

 Johann Georg IV (Dresden, 18. lokakuuta 1668 – Dresden, 28. toukokuuta 1694) seurasi isäänsä vaaliruhtinaana;
 Friedrich August I (Dresden, 22. toukokuuta 1670 – Varsova, 1. helmikuuta 1733) seurasi veljeään vaaliruhtinaana ja hänestä tuli myöhemmin Puolan kuningas, August II Väkevä.

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Saksin vaaliruhtinaat
Luokka:Saksalaiset kenraalit
Luokka:Vuonna 1647 syntyneet
Luokka:Vuonna 1691 kuolleet