Ahti Paulaharju

Ahti Ilmari Paulaharju (21. helmikuuta 1906 Oulu – 21. maaliskuuta 1971 Helsinki)Kuolinilmoitus, Ye-eversti Ahti Ilmari Paulaharju, Helsingin Sanomat, 1971, No 85, sivu 5, julkaistu 28.3.1971 oli suomalainen eversti, museonjohtaja ja kotiseutututkija.Kuka kukin on 1954.Osmo Niemelä : Suomen varhaisista kartografeista, Maankäyttö 1/2001Muistokirjoitus, Ye-eversti Ahti Ilmari Paulaharju, Helsingin Sanomat, 1971, No 79, sivu 9, julkaistu 22.3.1971

Ahti Paulaharjun vanhemmat olivat opettaja, kirjailija, kansanperinteen kerääjä, professori Samuli Paulaharju ja Kreeta Liisa Isokorpi. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1925 ja valmistui kadettikoulusta 1928 sekä sotakorkeakoulusta 1939. Paulaharju täydensi opintojaan Kenttätykistön ampumakoulussa ja suoritti Yleisesikunnan topografiupseeritutkinnon. Hän teki opinto- ja tutkimusmatkoja Skandinaviaan 1946–1961 sekä asutushistoriallisia tutkimus- ja keräysmatkoja muun muassa Lappiin ja Ruijaan 1924 ja 1947–1961. 

Paulaharju oli Erillisen mittauspatteriston adjutanttina ja topografiupseerina 1928–1932, Jääkäritykistörykmentin patterin varapäällikkönä 1932–1933 ja kenttätykistörykmentti 1:n mittauskunnan johtajana 1933–1935. Hän oli yleisesikunnan topografiupseerina 1935–1938, puolustusministeriön topografiupseerina 1938–1940, puolustusvoimien pääesikunnan topografisen toimiston päällikkönä 1941–1946 sekä topografisen osaston päällikkönä 1946–1952. Paulaharjusta tuli vänrikki 1928, luutnantti 1930, kapteeni 1935, majuri 1940, everstiluutnantti 1942 ja eversti 1949. Talvisodan aikana 1939–1940 Paulaharju oli topografikomppanian päällikkönä ja jatkosodassa topografipataljoonan komentajana 1941–1944. Hän toimi Sotakorkeakoulun geodesian ja topografian tuntiopettajana 1946–1952. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta 1952.

Armeijan palveluksesta erottuaan Paulaharju oli Pohjois-Pohjanmaan museon intendenttinä 1952–1966. Hän oli Sotamuseoseuran johtokunnan jäsenenä alkaen vuodesta 1949 eläkkeelle siirtymiseensä saakka. Hän peruskartoitti Hailuodon vuosina 1948–1951, sen ohessa inventoi saaren asutuksen sekä keräsi kansantarinoita ja kertomuksia Hailuodosta. Hän selvitti Oulun linnan sotahistoriallisen taustan sekä tutki 1953–1964 muinaisen linnan vaiheet. Kuollessaan hänellä oli valmisteilla Mittauspatteriston historiikki.

Ahti Paulaharju oli naimisissa vuodesta 1929 Etti Margaretha Högströmin kanssa. Heidän poikansa oli eversti, sotahistorioitsija Jyri Paulaharju (1932–2021).

 Teoksia 
 Tykkimiehen opas. Otava 1932, 2. painos 1941
 Karttaoppi. Otava 1934
 Tähtimittausoppi : ohjeita etupäässä kenttätykistössä suoritettavia tähtitieteellisiä mittauksia varten. Otava 1935
 Jääkäritykistörykmentti. Otava 1936
 Topografian ja suunnistamisen perustiedot. Otava 1951
 Hailuodon topografinen peruskartasto 1: 20 000 (6 lehtä, n.180 km2) 1954–1955
 Oulun linna. WSOY 1968
 Perkjärveltä Niinisaloon : mittauspatteriston historia 1924–1974 ; kirj. Ahti Paulaharju, Jyri Paulaharju. Mittauspatteriston kilta, Helsinki 1973

 Artikkeleita 
 Karttojen nimistöt ja paikannimien kerääminen niitä varten. Maanmittaus 23  1948 Hailuoto  - ankaran elämän saari. Kansan Kuvalehti 2  1949Hailuotoa haravoimassa. Kaltio 2,4  1949Vanhoja sotamuistoja Hailuodosta. Sotamuseo 1949Suurlampaanhoito Hailuodossa . Kotiseutu 1  1950Ranskalaiset Perämeren saarilla v. 1736. Kotiseutu 4  1951Nuottakalastusta talvella Hailuodossa. Pohjois-Pohjanmaan Maakuntaliiton vuosikirja 1952Silmäys erään luodon syntyyn ja vaiheisiin. Maanmittausinsinöörien Liiton Aikakauskirja 3  1952Hailuodon kalamiehet kautta aikojen. Metsämiehet Oulussa 1955Oulun museon loudekota. Osma 1957Mahdollisia syitä Hailuodon talviapajien heikkenemiseen. Kotiseutu no 3 1957Maluri ja Malurin kirkko. Pohjois-Pohjanmaan Maakuntaliiton vuosikirja 12Loudekota. Pohjois-Pohjanmaan museon lehtisiä 1. Oulu 1959
 Oulunsalon uhrikirkko. Pohjois-Pohjanmaan museon lehtisiä 2. Oulu 1960
 Wanhalinna : Linnavuori ja museo : omistaa Turun yliopisto. Vanhalinnan museon ystävät, Forssa 1960Kansantarut Hailuodon maastossa. Kotiseutu 5-6  1961
 Paltamon kinkeripiirikartta vuodelta 1762. Pohjois-Pohjanmaan museon lehtisiä 3. Oulu 1962Hailuodon kansantarinat. Sananjalka 4 1962
 Oulun linna. Pohjois-Pohjanmaan museon lehtisiä 4. Oulu 1962Hailuoto tuhat vuotta sitten. Kotiseutu 8  1962Riekonpyynti ajanvietteineen. Kalevalaseuran vuosikirja no 50 1970
 Wanhalinna : linnavuori ja museo. Vanhalinnan museon ystävät, Turku 1973
 lukuisia Hailuotoa käsitteleviä artikkeleita

 Kirjallisuutta 
 Luodon kirous. Ahti Paulaharjun topografis-asutuksellis-kansatieteellisiä tutkimuksia Hailuodossa'' ; toim. Jyri Paulaharju ja Marjut Paulaharju. Omakustanne 2016. Toinen tarkistettu ja laajennettu painos  2017.
 Hailuodon kummituksia

 Lähteet 

Luokka:Suomalaiset tietokirjailijat
Luokka:Suomalaiset kansanperinteen kerääjät
Luokka:Suomalaiset everstit
Luokka:Vuonna 1906 syntyneet
Luokka:Vuonna 1971 kuolleet