Huhtasuo (suuralue)

Huhtasuo on Jyväskylän neljäs suuralue. Huhtasuon suuralueeseen kuuluvat Kangasvuoren ja Huhtasuon kaupunginosat sekä eteläinen osa Ankeriasjärven kaupunginosasta. Suuralue on koostuu pääosin 1970-luvulla rakennetuista kerrostaloista, mutta alueella on myös rivi- ja omakotitaloja.

Suuralueella on 9 588 asukasta (joulukuussa 2022)Jyväskylä suuralueittain. Jyväskylän kaupunki, 2023. Viitattu 18.7.2023. ja sen pinta-ala on 5,3 neliökilometriä.

 Historiaa 

 Taimitarha, Sotateknillinen varikko ja sairaala-alueen rakentaminen (1930-luku–1950-luku) 
pienoiskuva|180x180px|Kangasvuoren sairaala.|vasen
Vuonna 1935 taimitarha aloitti toimintansa silloin vielä asumattomalla Huhtasuon alueella. Taimitarhan viereen avattiin Sotateknillinen varikko vuonna 1944.Anna-Leena Lehto: Kangasvuoren sairaalan rakennusinventointi. 1950-luvulla alettiin rakentaa Kangasvuoren psykiatrista sairaalaa, ja vuonna 1958 valmistuivat vanha sairaalarakennus sekä lääkärin ja työntekijöiden asuinrakennukset.

Alueen rakentaminen (1960-luku–1980-luku) 
pienoiskuva|Bussipysäkki Kangasvuorentiellä keväällä 1982.|220x220px|vasen
Kangasvuoren asemakaava hyväksytiin vuonna 1963, ja se on suuralueen ensimmäisenä valmistunut asuinalue.Jyväskylän Huhtasuon Huhtakeskusostoskeskuksen rakennusinventointi 2009 - Loppuraportti  (pdf) Sinne rakennettiin kerrostalojen lisäksi rivi- ja pientaloja 1960–1970-lukujen aikana. Huhtasuon kaupunginosan rakentaminen alkoi vuonna 1971 Kangaslammen asuinalueesta, jonka ensimmäiset talot valmistuivat vuonna 1972. Teknillisen varikon rakennukset purettiin ja pian alkoi Varikon ja Sulku-Kaakolammen asuinalueiden rakentaminen. Sulku-Kaakkolampi rakennettiin pääosin vuosien 1972–1978 aikana. Kangasvuoreen rakennettiin Pupuhuhdan lähiö, jonka rakennuskanta valmistui suurimmalta osin vuosien 1974–1979 aikana. 1970-luvun rakennuskanta koostui lähinnä elementtikerrostaloista, mutta Kaakkolammelle rakennettiin myös pientaloja.Jyväskylän karttapalvelu: Rakennustiedot. 

Vuonna 1971 Kangasvuoressa valmistui koulu, joka järjesti opetusta luokille 1–2. Vuonna 1975 Huhtasuon kaupunginosaan valmistui ala-aste.Keski-Suomen museo: HUHTASUON KOULU  1980-luvulla suuralueella toiminnassa olivat Huhtasuon, Kangasvuoren ja Pupuhuhdan ala-asteet sekä Huhtaharjun yläaste ja Huhtarinteen erityiskoulu. Myös päiväkotitoimintaa otettiin käyttöön muun muassa Pupuhuhdassa ja Kangasvuoren koulun tiloissa.

Suomen ensimmäinen Prisma-marketti avattiin Kangasvuoreen kuuluvalle Seppälän alueelle vuonna 1972. Huhtasuon kaupunginosan ensimmäinen liikekeskus avattiin Kangaslammelle vuonna 1973. Vuonna 1979 valmistui Huhtakeskuksen ostoskeskus, joka suunniteltiin sitä ympäröivien asumalähiöiden palvelukeskukseksi. Huhtakeskuksen pienalueella sijaitseva Huhtasuon kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1986. Huhtakeskuksen ostoskeskuksen laajennusosa valmistui vuonna 1988.Tyvelä, Hanna (2016): 1970-luvun lähiökeskusta rakennettuna kulttuuriympäristönä : kompaktikaupunki Jyväskylän Huhtasuolla. Pro gradu -tutkielma. Jyväskylän yliopisto. http://urn.fi/URN:NBN:fi:jyu-201606273355pienoiskuva|Huhtakeskuksen ostoskeskus.

 Täydennysrakentamista ja aluekehityshankkeita (1990-luku–2010-luku) 
Huhtasuon suuralueelle oli kehittynyt negatiivinen maine ja alueella oli paljon työttömyyttä, joten vuonna 1997 järjestettiin Huhtasuo 2000 -hanke, jolla aluetta pyrittiin kehittämään.Päivänen, Jani (2009): Ostari 2.0 - Huhtakeskuksen kehittämisanalyysi. Jyväskylän kaupunki, yhdyskuntapalvelut. PDF-tiedosto. Vastaavanlainen hanke oli toteutettu Huhtasuolla jo aiemminkin.

1990-luvulla Huhtasuolle alettiin rakentaa huomattavasti enemmän rivi- ja pientalovaltaista rakennuskantaa. Kehittyi uusia asuinalueita, kuten Kangasvuoreen kuuluva Rasinrinne. 2000-luvulla aloitettiin kaavoittaa Pysäkkivuoren asuinaluetta, joka liitettiin Huhtasuon kaupunginosaan vuonna 2009.

Vuonna 2002 Kangasvuoren ostoskeskus tuhoutui tulipalossa. Tutkinnanjohtajan mukaan tulipalo sytytettiin tahallisesti.

Vuosien 2013–2015 aikana Huhtasuolla toteutettiin Hyvinvointia Huhtasuolle -hanke, jolla pyrittiin kehittämään alueen asukkaiden hyvinvointia. Hankkeen kanssa yhteistyössä Huhtasuolla järjestettiin myös lähiliikunnan palveluketjun kehittämishanke vuosina 2013–2016.Vuonna 2015 tuetut KKI-kehittämishankkeet (pdf)

Huhtasuon ala-aste ja päiväkoti, Huhtaharjun koulu ja Huhtarinteen erityiskoulu purettiin 2010-luvulla. Vuonna 2015 otettiin käyttöön Huhtasuon yhtenäiskoulu. Kangasvuoressa toimi päiväkoti, joka purettiin vuonna 2017. Sen tilalle rakennettiin päiväkotikoulu, joka otettiin käyttöön vuonna 2019.Minna Hakkarainen: Yhteiset tilat tukevat lapsia kasvun ja opin polulla Kangasvuoressa. Jyväskylä, 14. elokuuta 2019.

 Tilastotietoa 

 Vuodet 2021–2022 
Huhtasuon asuntokannasta kerrostalohuoneistojen osuus oli 85,4% vuonna 2022. 1–2 huoneen asuntojen osuus oli 62,2%. Asuntokannasta vuokra-huoneistoja oli 56,4%.

Huhtasuon työllisten osuus oli 54,5% vuonna 2021. Työttömyysaste oli 24,2%, joka oli koko kaupungin korkein. Keskitulot olivat matalammat kuin muilla suuralueilla.

Huhtasuon väestöstä 16–64-vuotiaita oli 64,7% vuonna 2022. Vieraskielisiä oli 17,6%. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneita oli 21,3% vuonna 2021.

Vuonna 2021 Huhtasuon väestön perheistä lapsiperheitä oli 39,4%. Yksinhuoltajaperheiden osuus oli 34,2%. Asuntokunnista yksinasuvia oli 57,6%.

 Tunnettuja Huhtasuon suuralueella asuneita 
 Matti Nykänen, mäkihyppääjä; varttui Kangasvuoressa ja Kangaslammella
Ari-Pekka Siekkinen, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja; kotoisin Kangasvuoresta
Raimo Summanen, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja; asui varttuessaan Huhtasuonkadulla Kangasvuoren kaupunginosassaSami Lotila (2015): Kova Kuin. Suur-Jyväskylän Lehti. 14.10.2015. 
Tarmo Uusivirta, nyrkkeilijä; asui Kangaslammella

 Kuvia 

 Lähteet 

*