Keksintöjen historian aikajana

Keksintöjen historian aikajana listaa merkittävimmät teknologiset keksinnöt ja niiden keksijät sekä keksimispaikat kronologisesti.

Huomaa: Keksintöjen päivämäärät ovat usein kiistanalaisia. Keksinnön on usein keksinyt usea keksijä noin samaan aikaan, tai siitä voi olla keksitty epäkäytännöllinen muoto monta vuotta ennen kuin toinen keksijä parantaa keksintöä käytännöllisemmäksi. Epäselvissä tilanteissa listattuna on keksinnön ensimmäinen tunnettu toimiva versio.

 Varhaisimmat keksinnöt 
Päivämäärät tässä osiossa viittaavat aikaisimpiin todisteisiin keksinnön keksimisestä ja ne ovat yleensä arkeologien määrittämiä. Päivämäärät ovat usein arvioituja ja niitä on muuttettu tutkimuksen edettyä, koska entistä vanhempia löytöjä minkä tahansa tekniikan käytöstä löytyy usein. Artikkelissa on listattu paikat, joista varhaisimmat todisteet on löydetty, mutta useimmissa tapauksissa on epävarmaa, kuinka lähellä paikka on sitä missä keksintö on todella tapahtunut.

 Paleoliittinen kivikausi 
 2.6 miljoonaa vuotta sitten (Ma): Kivityökalut (Vierinkivikulttuuri) nykyisen Etiopian alueella, varhaisimmat löydöt ovat tyypillisesti Australopithecus garhi -ihmisapinalajin yhteydestä
 2.3 Ma: Varhaisin todennäköinen tulenkäyttö ja ruoan kypsennys, keksijänä Homo habilis -ihmislajiHarvard Gazette, Invention of cooking drove evolution of the human specieshttp://discovermagazine.com/2013/may/09-archaeologists-find-earliest-evidence-of-humans-cooking-with-fire "Until the Wonderwerk Cave find, Gesher Benot Ya’aqov, a lakeside site in Israel, was considered to have the oldest generally accepted evidence of human-controlled fire."
 1.76 Ma: Homo erectus keksii kehittyneet (Acheulin kulttuurin) kivityökalut Keniassa http://www.earth.columbia.edu/articles/view/2839 "Anthropologists have yet to find an Acheulian hand axe gripped in a Homo erectus fist but most credit Homo erectus with developing the technology."http://www.nature.com/nature/journal/v477/n7362/abs/nature10372.html
 790 tuhatta vuotta sitten (ka): Tulisija, Gesher Benot Ya'akovissa, Israelissa (viimeisin mahdollinen ajankohta tulella valaisemisen ja ruoan kypsennyksen keksimiselle)http://www.sciencemag.org/content/304/5671/725.full
 500 ka: Katoksen rakentaminen JapanissaHadfield, Peter, Gimme Shelter
 400 ka: Pigmentit SambiassaEarliest evidence of art found
 400 ka: Keihäs SaksassaKouwenhoven, Arlette P., World's Oldest Spears
 200 ka: Liima Italiassa
 170 ka: Vaatetushttp://www.sciencedaily.com/releases/2011/01/110106164616.htm
 110 ka: Helminauha Israelissa
 100 ka: Hautaus Israelissa
 77 ka: Vuode Etelä-Afrikassa
 64–61 ka: Luutyökalut, todisteena ompeluneula ja keihäänkärjen löytäminen jousessa käytetyksi nuolenkärjeksi tulkitun esineen yhteydestä
 44–42 ka: Päiväpulkka SwazimaassaIt is called a notched bone, illustrated in Fig. 1, 12 
 40–20 ka: Tuhkaus Australiassa
 40 ka: Luolamaalaus Espanjassa ja Indonesiassa National Geographic 2014
 36–9 ka: Kudonta – Epäsuoria todisteita ensin Georgiassahttp://www.sciencemag.org/content/325/5946/1359 ja Tšekissä.http://www.academia.edu/875886/Pavlov_VI_an_Upper_Palaeolithic_living_unit Varhaisin pala kudottua vaatetta on löydetty Çatal Hüyükista Turkistahttp://www.hurriyetdailynews.com/centuries-old-fabric-found-in-catalhoyuk.aspx?pageID=238&nID=61883&NewsCatID=375
 37 ka: Mortteli ja petkel Etu-Aasiassa.K. Wright, The Origins and development of ground stone assemblages in Late Pleistocene Southwest Asia, Paleorient, Vol. 17/1, 1991 http://www.persee.fr/web/revues/home/prescript/article/paleo_0153-9345_1991_num_17_1_4537
 35 ka: Huilu Saksassa
 28 ka: Köysi
 16 ka: Keramiikka Kiinassa"Chinese pottery may be earliest discovered." 
 15 ka: Suristuspuu (engl. bullroarer) UkrainassaGregor, Thomas. 
 13–12 ka: Maanviljely Hedelmällisen puolikuun alueellahttp://news.sciencemag.org/archaeology/2013/07/farming-was-so-nice-it-was-invented-least-twicehttps://genographic.nationalgeographic.com/development-of-agriculture/
 13–11 ka: Lampaan kesytys Etu-Aasiassa (pian myös porsas, vuohi ja nauta)
 11-8 ka: Riisinviljely Kaakkois-Aasiassa
 11 ka: Kivimonumentti (Göbekli Tepe) TurkissaGobekli Tepe: The World’s First Temple?

 Neoliittinen kivikausi 
Huomaa siirtymä Ma:sta ja ka:sta eaa.:aan (ennen ajanlaskun alkua) ja jaa.:aan (jälkeen ajanlaskun alun) – 8000 eaa. on suunnilleen sama kuin 10 ka.
 8000–7500 eaa.: Kaupunkimainen, laaja ja pysyvä asutus Jerikossa ja Çatal Hüyükissahttp://citiesnow.in/blog/2015/07/09/worlds-ever-first-know-town-catalhuyuk/ 
 6500 eaa.: Lyijyn sulatus Çatal Hüyükissa Turkissa
 6000 eaa.: Polttouuni Mesopotamiassa (Irakissa)
 5000 eaa.: Kuparin sulatus Serbiassahttp://www.academia.edu/1957412/On_the_origins_of_extractive_metallurgy_new_evidence_from_Europe_Radivojevic_et_al_2010_JAS_37_
 5. vuosisata eaa.: Lakka KiinassaLoewe (1968), 170–171
 5000–4500 eaa.: Airot KiinassaDeng, Gang. (1997). 
 4400 eaa.: Kuparinen ompeluneula Naqadassa Egyptissä
 3630 eaa.: Silkkivaatetus Kiinassa
 3500 eaa.: Pyörä Mesopotamiassa ja KaukasiassaJared Diamond "The Third Chimpanzee"
 3200 eaa.: Purjehdus muinaisessa EgyptissäThe sea-craft of prehistory, p76, by Paul Johnstone, Routledge, 1980
 3000 eaa.: Kirjoitus (Nuolenpääkirjoitus) Sumerissa, Mesopotamiassa (Irakissa)
 3000 eaa.: Pronssi Mesopotamiassa
 3000 eaa.: Papyrus Egyptissä
 3000 eaa.: Tinan erotus Keski-Aasiassa
 3000 eaa.: Kampa Persiassa.
 2500 eaa.: Telakka muinaisessa Egyptissä

 2. vuosituhat eaa. 
 2000 eaa.: Nuottikirjoitus SumerissaKilmer & Civil 1986,.
 2000 eaa.: Sotavaunu Venäjällä ja KazakstanissaDavid S. Anthony, The Horse, The Wheel and Language: How bronze age riders from the Eurasian steppes shaped the modern world (2007), pp. 397-405.
 1700 eaa.: Aakkoset Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)http://whoinvented.blogspot.com.au/2008/05/inventions-2nd-millennium-bc-2000-bc-to.html.
 1500 eaa.: Kylvökone BabyloniassaHistory Channel, Where Did It Come From? 
 1500 eaa.: Kolikot Libanonissa tai Lyydiassahttp://www.michaelppowers.com/prosperity/coins.htm.
 1500 eKr Sakset muinaisessa Egyptissä
 1200 eaa.: Miekka muinaisessa Egyptissä
 1000 eaa.: Lasi Libanonissahttp://www.historyofglass.com/glass-invention/who-invented-glass/.

 1. vuosituhat eaa. 

 8. vuosisata eaa. 
 750 eaa.: Tekohampaat Etruriassa Italiassahttp://whoinvented.blogspot.com.au/2008/05/1st-millennium-bc-encompasses-iron-age.html
 750 eaa.: Linssit Antiikin Kreikassa
 750-700 eaa.: Sotalaiva Foinikiassa (nykyisen Libanonin alueella)

 7. vuosisata eaa. 
 600 eaa.: Majakka Egyptissä

 6. vuosisata eaa. 
pienoiskuva|Trispastoksen, yksinkertaisimman antiikin nosturin, avulla ihminen pystyi nostamaan kolminkertaisesti sen mitä paljain käsin
 n. 515 eaa.: Nosturi Antiikin KreikassaCoulton, J. J. (1974): "Lifting in Early Greek Architecture", The Journal of Hellenic Studies, Vol. 94, pp. 1–19 (7, 16)

 5. vuosisata eaa. 
 5. vuosisata eaa.: Kampi (käsikivet) Keltiberiassa EspanjassaFrankel, Rafael (2003): "The Olynthus Mill, Its Origin, and Diffusion: Typology and Distribution", American Journal of Archaeology, Vol. 107, No. 1, pp. 1–21 (17–19)Ritti, Tullia; Grewe, Klaus; Kessener, Paul (2007): "A Relief of a Water-powered Stone Saw Mill on a Sarcophagus at Hierapolis and its Implications", Journal of Roman Archaeology, Vol. 20, pp. 138–163 (159)
 5. vuosisata eaa.: Valurauta Jiangsun maakunnassa Zhou-dynastian aikaisessa muinaisessa KiinassaWagner (2001), 7, 36–37, 64–68. 335.Ebrey, Walthall, and Palais (2006), 30.Pigott (1999), 177.
 5. vuosisadan puoliväli eaa.: Varsijousi Hubein maakunnassa muinaisessa KiinassaWagner (1993), 153, 157–158. ja 421 eaa. gastraphetes antiikin KreikassaCampbell, Duncan B. (2003): Greek and Roman Artillery 399 BC–AD 363, Osprey Publishing, Oxford, , pp. 3ff.Schellenberg, Hans Michael (2006): "Diodor von Sizilien 14,42,1 und die Erfindung der Artillerie im Mittelmeerraum", Frankfurter Elektronische Rundschau zur Altertumskunde, Vol. 3, pp. 14–23 (18f.
 5.–4. vuosisata eaa.: Trebuchet muinaisessa Kiinassa; esiintyy Välimerellä 6. vuosisadalla jaa.
 Ennen 421 eaa.: Katapultti antiikin Kreikassa tai foinikialaisessa Karthagossa
 n. 480 eaa.: Kierreportaat niin kutsutussa Temppelissä A Selinuksessa SisiliassaBeckmann, Martin (2002): "The 'Columnae Coc(h)lides' of Trajan and Marcus Aurelius", Phoenix, Vol. 56, No. 3/4, pp. 348–357 (354)Ruggeri, Stefania (2006): "Selinunt", Edizioni Affinità Elettive, Messina, , p. 77
 400 eaa.: Peili Libanonissa

 4. vuosisata eaa. 
 4. vuosisata eaa.: Hammaspyörä Kiinassa
 n. 350 eaa.: Aeneas Tacticus keksii hydraulisen lennättimen Kreikassa

 3. vuosisata eaa. 
oikea|pienoiskuva|203x203px|Piirustus kuvaa paperinvalmistusprosessia Han-Dynastian Kiinassa.
 3. vuosisadan alku eaa.: Ptolemaios II keksii sulun Antiikin Suezin Kanavalle hellenistisessä EgyptissäMoore, Frank Gardner (1950): "Three Canal Projects, Roman and Byzantine", American Journal of Archaeology, Vol. 54, No. 2, pp. 97–111 (99–101)Froriep, Siegfried (1986): "Ein Wasserweg in Bithynien. Schörner, Hadwiga (2000): "Künstliche Schiffahrtskanäle in der Antike. , 3. vuosisadalla eaa. erilaisia sulkuja on myös Sri LankassaB. H. M. W. Bohingamuwa (2000): "The water regulation technology of ancient Sri Lankan reservoirs: The Bisokotuwa sluice", p164.
 3. vuosisata eaa.: Epäkesko (vesikäyttöisissä laitteissa) hellenistisessä maailmassaWilson, Andrew (2002): "Machines, Power and the Ancient Economy", The Journal of Roman Studies, Vol. 92, pp. 1–32 (16)
 3. vuosisata eaa.: Filon Bysanttilainen kuvaa Vesirattaan ja nestekäyttöisen hillikkeen hellenistisessä maailmassa. Oleson, John Peter (2000): "Water-Lifting", in: Wikander, Örjan: "Handbook of Ancient Water Technology", Technology and Change in History, Vol. 2, Brill, Leiden, , pp. 217–302 (233)
 3–2. vuosisata eaa.: Masuuni muinaisessa Kiinassa, useimmat löydöt ovat silti myöhemmältä Han-dynastian ajalta.Pigott (1999), 183–184.

 2. vuosisata eaa. 
 2. vuosisata eaa.: Paperi Gansun maakunnassa Han-dynastian Kiinassa. Myöhemmin elänyttä Cai Lunia pidetään myös paperin keksijänä.Buisseret (1998), 12.
 150 eaa.: Astrolabi hellenistisessä maailmassa.

 1. vuosisata eaa. 
 1. vuosisata eaa.: Lasinpuhallus Libanonin rannikolla.
 1. vuosisata eaa.: Moniosainen holvisilta (esim. Pont-Saint-Martin ja Ponte San Lorenzo) Italiassa, Rooman tasavallassaO’Connor, Colin: Roman Bridges, Cambridge University Press, 1993, , p. 171Galliazzo, Vittorio (1995): "I ponti romani", Vol. 1, Edizioni Canova, Treviso, , pp. 429–437
 1. vuosisata eaa.: Holvipato (Glanumin pato) Gallia Transalpinassa, Rooman TasavallassaSmith, Norman (1971): "A History of Dams", Peter Davies, London, , pp. 25–49 (33–35)Schnitter, Niklaus (1978): "Römische Talsperren", Antike Welt, Vol. 8, No. 2, pp. 25–32 (31f.Schnitter, Niklaus (1987): "Verzeichnis geschichtlicher Talsperren bis Ende des 17. Schnitter, Niklaus (1987): "Die Entwicklungsgeschichte der Bogenstaumauer", Garbrecht, Günther (ed.Hodge, A. Trevor (2000): "Reservoirs and Dams", in: Wikander, Örjan: Handbook of Ancient Water Technology, Technology and Change in History, Vol. 2, Brill, Leiden, , pp. 331–339 (332, fn. 2)
 Ennen 71 eaa.: (mahdollisesti 3. vuosisadalla eaa.Wikander, Örjan (2000): "The Water-Mill" in: Wikander, Örjan (ed.Donners, K.; Waelkens, M.; Deckers, J. (2002): "Water Mills in the Area of Sagalassos: A Disappearing Ancient Technology", Anatolian Studies, Vol. 52, pp. 1–17 (11)Wilson, Andrew (2002): "Machines, Power and the Ancient Economy", The Journal of Roman Studies, Vol. 92, pp. 1–32 (7f.): Kreikkalaiset keksivät vesimyllyn (valssimyllyn) itäisellä VälimerelläWikander, Örjan (1985): "Archaeological Evidence for Early Water-Mills. 
 Ennen 25 eaa.: Roomalaiset keksivät käännettävän ylävesirattaan, Rio Tinto-joella, EspanjassaDavies, Oliver: Roman Mines in Europe, Oxford (1935)

 Lähteet 

Luokka:Tekniikan historia