Ilmastorahasto

Ilmastorahasto Oy (entiseltä nimeltään Valtion kehitysyhtiö Vake Oy) oli vuosina 2016-2024  toiminut erityistehtäväyhtiö, jonka toiminta keskittyi ilmastonmuutoksen torjumiseen, teollisuuden vähähiilisyyden vauhdittamiseen ja digitalisaation edistämiseen. Ilmastorahaston tehtävänä oli hiilijalanjäljen vähentäminen ja hiilikädenjäljen vahvistaminen sekä innovatiivisten ilmasto- ja digiratkaisuiden edistäminen tavoitteena kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, luonnonvarojen käytön tehostaminen ja luonnon monimuotoisuuden edistäminen. Lisäksi Ilmastorahaston oli mahdollista rahoittaa myös muita digitalisaatiohankkeita edellyttäen, että ne olivat ympäristövaikutuksiltaan vähintään neutraaleja ja että niillä voitiin saavuttaa muuta merkittävää yhteiskunnallista hyötyä.

Vaken oli tarkoitus tehdä pääomasijoituksia listaamattomiin yrityksiin ja käynnistää uutta liiketoimintaa alueille, joille sitä ei ilman tukea syntyisi. Vaken painopistealueita olivat tekoäly, ohjelmistot ja alustat, digitalisaatio ja uudet liiketoimintamallit ja sen tavoitteena oli kansantalouden kannalta tärkeiden ekosysteemien, osaamiskeskittymien ja ankkuriyritysten syntyminen. Vaken ensimmäinen toimitusjohtaja oli Taneli Tikka, jonka eroilmoitus tuli 10. kesäkuuta 2019. Vaken toimitusjohtajaksi nimitettiin kesällä 2019 Paula Laine, jonka eroilmoitus tuli 19. kesäkuuta 2023.

Vakella oli taseessaan noin 1,8 miljardia euroa omaisuutta.Vake 

Huhtikuussa 2020 Kauppalehti kirjoitti että Vake ei ole tehnyt lainkaan sijoituksia viisivuotisen toimintansa aikana. Lopulta yhtiö teki huhtikuussa 2021 ensimmäisen sijoituksensa SolarFoods -nimiseen kasvuyhtiöön, joka muuntaa ilman typpeä aurinkosähkön avulla proteiiniksi.

Muut valtion omistuksia hallitsevat yhtiöt
Valtion omistuksia hallitaan myös Solidiumin  ja pääomasijoitusyhtiö Teollisuussijoitus (Tesi) kautta. Niistä Vake poikkesi siten, että se ei sijoitanut rahastoihin. Suuremman pääoman ansiosta se kykeni keskittymään suurempiin ja myöhäisemmän vaiheen rahoituskierroksiin kuin Tesi.

Historia
Pääministeri Juha Sipilä halusi ratkaista Suomen talousongelmia myymällä valtion osakeomaisuutta ja käyttämällä kaupoista saadut rahat hankkeisiin, jotka tuottavat hyvinvointia koko Suomelle, esimerksi sellaiseen yritystoimintaan, joka katsotaan elinkeinorakenteen uudistamisen ja muun yhteiskunnan kokonaiskehityksen kannalta tärkeäksi Uusien bisnesten vetäjäksi perustettiin valtion kehitysyhtiö Vake Oy joulukuussa 2016.

Aiemmin valtion omistuksiin liittyvät päätökset oli hyväksytty eduskunnassa, nyt kaupoista päättää hallitus, Vaken johto ja valtioneuvoston kanslian virkamiehet. Uuden omistajapolitiikan otsikko oli ”Tase töihin”. Sipilän hallituksen tarkoituksena oli siirtää kehitysyhtiöön aluksi 2,5 miljardin euron arvosta yhdeksän valtionyhtiön (Ekokem, Nordic Morning, Altia, Raskone, Kemijoki, Vapo, Neste, Arctia ja Posti Group) osakkeita . Hallituksen tavoite oli esimerkiksi pudottaa valtion omistusosuus Neste Oy:ssä 50,1 prosentista 33,4 prosenttiin ja siirtää rajan ylittävä osuus, 16,7 prosenttia, Vakeen.

Tarvittava lakimuutos herätti eduskunnassa kiivasta keskustelua ja pääministeri Sipilä vastasi kritiikkiin: ”Korostan, että siirto kehitysyhtiöön ei missään nimessä ole myyntipäätös.”

Vaken ensimmäisessä toimeksiannossa kehitysyhtiöön siirrettiin valtion omistamat Ekokemin osakkeet, jotka myytiin Fortumille. Fuusiossa syntyi yksi Pohjoismaiden johtavista kiertotalousyhtiöistä. Kaupasta saatiin 200 miljoonan euron myyntitulot, joista puolet käytettiin valtion budjettiin. 

Syksyllä 2017 Vaken aloitteesta perustettiin SoteDigi Oy, johon siirrettiin 90 miljoonaa euroa. Yhtiön tehtävä on jatkojalostaa muiden isojen sote-hankkeiden tuotoksia.

Vaken hallitus aloitti työskentelynsä maaliskuussa 2018 ja sen luoma visio hyväksyttiin talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa kesäkuussa 2018. Yhtiössä aloitti silloin myös ensimmäinen toimitusjohtaja Taneli Tikka, jonka mukaan Vake voi jatkossa perustaa uusia kehitysyhtiöitä tai sijoittaa yhtiöihin, esimerkiksi kotimaisiin sarjayrityksiin, jotka tähtäävät maailmanmarkkinoille. Tikan työt alkoivat avainhenkilöiden rekrytoinneilla ja sijoituskohteiden selvittelyllä. Sipilän hallitus täsmensi Vaken tehtäväksi olla mukana ”vain niissä teemoissa, teknologioissa ja ilmiöissä, jotka ovat osa tulevaisuutta”, Tikkaa kiinnostivat erityisesti hitaasti kypsyvät toimialat, kuten energia- ja materiaaliteknologia, joissa menee paljon aikaa kehittää uusia innovaatioita. Vakessa pohdittiin tuolloin muutamaa ideaa:
E-kuittioperaattori, joka välittäisi e-kuitteja suoraan yritysten kirjanpitoon. Tarvittava teknologia ja standardi olivat olemassa, mutta sanomia välittävä operaattori puuttui. Toiminnan avulla voitaisiin säästää Suomessa noin 800 miljoonaa euroa. 
Omadata-palvelu, jonka avulla ihmiset voisivat tallettaa ja välittää esimerkiksi älylaitteiden ja applikaatioiden heistä keräämää tietoa. Samalla syntyisi tietopankki, jota voisi hyödyntää hyvinvointiin liittyvissä tutkimuksissa tai uudenlaisten palveluliiketoimien kehittämisessä.

Elokuuhun 2018 mennessä suurin osa Vakelle suunnitelluista valtion osakeomistuksien siirroista ei ollut toteutunut, esimerkiksi Nesteen ja Vapon osakkeet oli pitänyt siirtää Vakelle vuoden 2017 alussa. Sipilä kertoi tuolloin, että siirrot tehdään suunnitelmien mukaan ja Vaken käyttöä voidaan jatkaa seuraavallakin vaalikaudella.

Posti Group Oyj:n osakkeista 49,9 prosenttia siirtyi Vakelle 5. joulukuuta 2018.https://www.posti.com/hallinnointi/hallinnointi/omistaja/

Valtio siirsi 7. helmikuuta 2019 kaikki Altia Oyj:n osakkeet Vakelle.https://valtioneuvosto.fi/artikkeli/-/asset_publisher/10616/valtio-siirtaa-altia-omistuksensa-vakeen

Syksyllä 2019 valtioneuvoston kanslian ja työ- ja elinkeinoministeriön asettama selvitysmies ehdotti että Vaken toiminta lopetetaan ja pääomat palautetaan valtiolle.

Kauppalehden mukaan Vake ei ole tehnyt viisivuotisen olemassa olonsa aikana mitään hallitsemillaan osakkeilla. Vaken verkkosivujen mukaan yhtiössä ei ole voitu ilman valtio-omistajan hyväksyntää toteuttaa investointeja.
Yhtiön toimitusjohtajan palkan ja palkkioiden kuluiksi on kirjattu 462 222 euroa eli  noin 39 000 euroa kuukaudessa vuodelle 2019.

Suomen Kuvalehti kertoi syyskuussa 2020 että Vake maksoi satatuhatta euroa Rud Pedersen -viestintäyhtiölle. Noin puolet summasta kului sidosryhmäviestintään, jonka tarkoituksena oli varmistaa yhtiön olemassaolo kevään 2019 eduskuntavaalien jälkeen. Yhtiön palkkaamiin lobbareihin kuuluivat Esa Suominen, joka oli Antti Rinteen entinen valtiosihteeri ja Riina Nevamäki, joka oli toiminut myös Juha Sipilän erityisavustajana. Näin Vake onnistui säilyttämään itsenäisen asemansa ja pääomansa.

Syyskuun 2020 budjettiriihessä hallitus linjasi että Vake muutetaan Ilmastorahasto Oy:ksi.

18. joulukuuta 2020 Valtion kehitysyhtiö Vake Oy:n taseessa olevat Posti Group Oyj:n, Altia Oyj:n, Vapo Oy:n ja Nordic Morning Group Oyj:n osakkeet siirrettiin takaisin valtioneuvoston kanslialle.

Toukokuussa 2024 Ilmastorahastoksi muuttunut Vake ilmoitti ajavansa toimintansa alas ja irtisanovansa kaikki työntekijänsä.

Omistukset

Vuonna 2021:
 n. 8,3 % Neste Oyj:n osakekannasta

 Johto 
Vaken hallituksen puheenjohtajaksi nimitettiin Reijo Karhinen marraskuussa 2017, joka vapautettiin tehtävästään huhtikuussa 2020. Hänen lisäkseen hallitukseen kuuluivat Maria Ritola, Paula Laine, Tuomas Syrjänen, Leena Mörttinen ja Jarmo Väisänen. Yrityksen toimitusjohtajaksi nimitettiin Taneli Tikka toukokuussa 2018. Heinäkuussa 2019 Vaken toimitusjohtajaksi nimitettiin Paula Laine.

Ilmastorahaston hallituksen puheenjohtajaksi nimitettiin Perttu Puro joulukuussa 2020. Hänen lisäkseen hallitukseen nimitettiin Mirva Antila, Kari Hämekoski, Mammu Kaario, Juho Korpi, Petri Peltonen ja Erja Turunen.

Katso myös
Solidium

Lähteet

Aiheesta muualla
Ilmastorahaston kotisivut
Valtion kehitysyhtiö Vake Oy:n toimiohje. 29.12.2016. PDF. 
Ilmastorahaston toimiohje. 21.12.2020. PDF.

Luokka:Suomalaiset valtionyhtiöt
Luokka:Suomen työ- ja elinkeinoministeriö