Riksu laht

Riksu laht (myös Riksu järv) on Virossa Saarenmaalla Riksun ja Lahetagusen kylissä entisten Lääne-Saaren ja Salmen kuntien välisellä rajalla sijaitseva järvi.

 Maantietoa 
Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44 hehtaaria (ha) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on viisi, ja niiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksu jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas -nimisessä lahdessa Saarenmaan lounaisrannikolla. Vesi nousee korkean veden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4 neliökilometriä.

Järven keskisyvyys on noin metrin ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee: paikoin se on kovaa hiekkaa ja soraa, toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044 kuutiokilometriä eli 0,44 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä, ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan.

 Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

 Luontoarvoja 
Vaikka järvi on matala ja jäätyessään kärsii hapenpuutteesta, on se hyvästä meriyhteydestä johtuen kalaisa. Yleisin laji on ahven, lisäksi runsaana esiintyvät hauki, kiiski, suutari, sorva, ankerias, made, kolmipiikki ja kymmenpiikki.

 Lähteet 

Luokka:Saarenmaan järvet
Luokka:Läänesaarten alavesistöalue
Luokka:Botin luomat artikkelit