Juridinen sukupuoli

Juridinen sukupuoli eli oikeudellinen sukupuoli on väestörekisterissä oleva merkintä. Juridinen sukupuoli näkyy esimerkiksi henkilötunnuksessa ja täten henkilötodistuksessa ja muissa virallisissa papereissa. Merkinnällä on vaikutusta siihen, miten henkilöä kohdellaan lain edessä.

 Juridiset sukupuolet 
alt=|thumb|

Suomessa on käytössä kaksi juridista sukupuolta, "mies" ja "nainen". 

Saksassa intersukupuoliset voivat saada halutessaan henkilöpapereihinsa "miehen" tai "naisen" sijaan merkinnän "divers" (suom. "erilainen"). Myös Maltalla, Intiassa ja Australiassa on käytössä kolmas juridinen sukupuoli Henkilöpapereissa voi lukea tällöin esimerkiksi M (male, mies), F (female, nainen) tai X (unspecified, määrittelemätön).

 Juridisen sukupuolen määrittäminen/päättäminen 

Suomen laissa ei ole mainittu, että sukupuolen pitää olla nainen tai mies eikä lakiteksti sisällä säännöksiä siitä miten sukupuoli määritetään. Henkilötunnuksen muodostamisessa käytetty kaava on kuitenkin edellyttänyt käytännössä sitä, että lapsi on määritetty tytöksi tai pojaksi. Valtioneuvoston valmistelemassa lakiesityksessä ollaan siirtymässä vuonna 2027 juoksevaan numerointiin jolloin henkilötunnuksen sukupuolisidonnaisuus poistuu.

Vastasyntyneen lapsen sukupuoli määritetään Suomessa yleensä ulkoisten sukupuolielinten perusteella. Intersukupuolisten lasten kohdalla voidaan tutkia myös kromosomit ja tehdä ultraäänitutkimus sisäisten sukuelinten selvittämiseksi. Lääkärit päättävät tämän jälkeen, että lapsi on joko tyttö tai poika. 

 Sukupuolen vahvistaminen 
Juridisen sukupuolen korjaaminen oman sukupuoli-identiteetin mukaiseksi eli sukupuolen vahvistaminen on mahdollista useimmissa EU-maissa. Tähän liittyvät prosessit ja vaatimukset vaihtelevat maasta toiseen, ja lainsäädäntöä ollaan uudistamassa eri maissa. Joissakin maissa sukupuolen vahvistamiseen riittää oma ilmoitus. 

Sukupuolen vahvistamiseen vaaditaan Suomessa 18 vuoden ikä, Suomen kansalaisuus tai pysyvä asuinpaikka Suomessa, sekä oma selvitys siitä, että hakija kokee pysyvästi kuuluvansa vahvistettavaan sukupuoleen. Sukupuolensa voi vahvistaa uudelleen aikaisintaan vuoden kuluttua edellisestä vahvistamisesta.

 Juridisen sukupuolen vaikutukset Suomessa 
Juridisella sukupuolella on Suomessa vaikutuksia siihen, miten henkilöä kohdellaan lain edessä. Asevelvollisuus koskee vain miehiä, ja palvelukseen kutsutaan vain henkilöt, joiden juridinen sukupuoli on mies. Juridisen sukupuolensa naiseksi vaihtava ihminen saa keskeyttää palveluksensa. Äitiysavustus myönnetään vain juridisesti naiselle. Eläkejärjestelmässä naisille rahastoidaan työeläkkeitä varten enemmän kuin miehille.

Juridista sukupuolta käytetään valtion komiteoissa, neuvottelukunnissa ja muissa vastaavissa toimielimissä sukupuolikiintiöiden täyttämisessä, joilla taataan 40 prosentin edustus sekä miehille että naisille. Lisäksi jotkin lait ja asetukset säätävät miehille ja naisille erillisistä tiloista esimerkiksi vankiloissa.

Juridinen sukupuoli ei vaikuta Suomessa sukupuolitettuihin tiloihin, kuten vessoihin, pääsyn laillisuuteen.

Suomen Urheiluliitto on ottanut sen kannan, että urheilun sarjajako perustuu Suomessa lähtökohtaisesti urheilijoiden sukupuolen juridiseen määrittelyyn. Urheilujärjestöt ottavat lainsäädännöstä seuraavat vaatimukset aina huomioon, mutta jaottelu miesten ja naisten sarjoihin perustuu kansainvälisten ja kansallisten lajiliittojen sääntöihin.

 Katso myös 

 Sosiaalinen sukupuoli
 Sukupuolen itsemäärittäminen

 Lähteet 

Luokka:Ihmisen sukupuoli