Kaksoisfluidireaktori

Kaksoisfluidireaktori (, DFR) on sulasuolareaktorista kehitetty ydinreaktori, jossa jäähdytysaine ja polttoaine kiertävät toisistaan erillisissä piireissään fluidina. Reaktorin jäähdytyksen ensiöpiirissä on kaavailtu käytettäväksi sulaa lyijyä. Näin kyseessä olisi nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori. Sula lyijy toimii myös neutroniheijastimena ja vähentää myös reaktorin gammasäteilyä. Mitään neutronihidastimia ei tarvita eikä käytetä, vaan reaktori on niin sanottu nopea hyötöreaktori. Reaktorin korkean lämpötilan vuoksi voimalalta voidaan odottaa korkeaa termistä hyötysuhdetta. Myös vedyn tuotanto hyvällä hyötysuhteella korkean lämpötilan elektrolyysissä olisi mahdollista. Koska reaktorin lämpötila pysyy jäähdytysaineen ja polttoaineen kiehumispisteen alapuolella, kumpaakaan näistä ei tarvitse paineistaa, ja näin reaktoria ei tarvitse sijoittaa paineastiaan. Reaktorin passiivisen turvallisuuden oletetaan myös olevan korkealla tasolla, sillä pääasiassa polttoaineen lämpölaajeneminen estää reaktorin ylikuumenemisen. Kaksoisfluidireaktorista on suunnitelmissa kaksi eri versiota. Enemmän sulasuolareaktoria muistuttava DFR/s käyttää polttoainepiirissään aktinoidien suoloja. Vielä suurempaan tehotiheyteen pääsee DFR/m, jonka polttoainepiirissä virtaa sula metalli. Ensimmäinen kaksoisfluidireaktori aiotaan rakentaa Ruandaan. Sen arvellaan valmistuvan vuonna 2026.

Neljännen sukupolven reaktori
Kansainvälinen järjestö GIF on nimennyt neljännen sukupolven ydinreaktoreihin kuusi merkittävää teknologiaa noin sadan ehdokkaan joukosta:
 Kaasujäähdytteiset nopeat reaktorit (GFR)
 Lyijyjäähdytteiset nopeat reaktorit (LFR)
 Superkriittiset vesijäähdytteiset reaktorit (SCWR)
 Erittäin korkean lämpötilan reaktorit (VHTR)
 Sulasuolareaktorit (MSR)
 Natriumjäähdytteiset reaktorit (SFR)
Näistä kuudesta neljännen sukupolven reaktoriteknologiasta kaksoisfluidireaktori yhdistää kolme: LFR, VHTR ja MSR.

Nopean reaktorin erityinen etu on mahdollisuus hyödyntää polttoaineenaan muiden ydinvoimaloiden käytettyä polttoainetta, jolloin ongelmalliset pitkäikäiset radioaktiiviset isotoopit saadaan hyödynnettyä ja hajotettua nopeutetusti. Samalla ydinpolttoaine saadaan hyödynnettyä satakertaisesti.

Kaksoisfluidireaktori on valittu Puolan ydinenergiaohjelman lupaavaksi tutkimuskohteeksi kaasujäähdytteisen korkean lämpötilan reaktorin ohella.

Nopea hyötöreaktori
Hyötöreaktorit, jollainen kaksoisfluidireaktorikin on, kykenevät muuttamaan fissiileiksi ytimiksi fertiilejä ytimiä niin tehokkaasti, että reaktorin käynnistyksen jälkeen reaktori kykenee tuottamaan fertiileistä ytimistä kaiken tarvitsemansa reaktoripolttoaineen.

Reaktorin toiminnan kannalta tärkeimmät ydinreaktiot ovat hyötöreaktio ja fissio eli ytimen halkeaminen.

Plutoniumin fissio

{^{1}_{0}n} + {^{239}_{94}Pu} -> \lbrack {^{240}_{94}Pu} \rbrack ->[73%] \mathit{fissio\ } ( \mathit{esimerkiksi\ } {^{134}_{54}Xe} + {^{103}_{40}Zr} + 3 {^{1}_{0}n} )

{^{1}_{0}n} + {^{239}_{94}Pu} -> \lbrack {^{240}_{94}Pu} \rbrack ->[27%] {^{240}_{94}Pu} + \gamma 

Yksi plutoniumytimen halkaisu tuottaa kolme nopeaa neutronia. Vaikka joka kerta plutoniumin 239Pu ydin ei halkeakaan, neutronikaappauksessa syntyvä 240Pu ydin on myös fissiili. Suurienergiainen nopea neutroni kykenee halkaisemaan nämä sivutuotteina syntyvät ytimet paljon todennäköisemmin kuin hitaat neutronit.https://www.google.com/patents/US3664923https://lib.dr.iastate.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=3312&context=rtd&usg=AOvVaw3XZE91DAQYLoMcP6IfzJky Ytimien onnistunut halkaiseminen on oleellista ydinreaktorin neutronitalouden ja ketjureaktion jatkumisen kannalta.

Uraanin hyötöreaktio

{^{238}_{92}U} + {^{1}_{0}n} -> {^{239}_{92}U} ->[\beta^-][23.5\ \ce{min}] {^{239}_{93}Np} ->[\beta^-][2.356\ \ce d] {^{239}_{94}Pu}

Hyötöreaktiossa fertiili 238U ydin muuttuu fissiiliksi 239Pu ytimeksi.

Torium polttoaineena

Kaksoisfluidireaktori on hyvän neutronitaloutensa ansiosta lupaava ehdokas toriumia polttoaineenaan käyttäväksi hyötöreaktoriksi. Käytettäessä toriumia reaktorin polttoaineena hyötöreaktiossa muodostuu fissiiliä uraanin isotooppia 233U, jonka fissio tuottaa pääosan reaktorin neutronivuosta.

DFR/s
Kaksoisfluidireaktorin ensimmäinen vaihtoehto DFR/s muistuttaa polttoainepiirinsä puolesta sulasuolareaktoria. Reaktorin polttoaineeksi on ajateltu plutoniumtrikloridia, uraanitrikloridia ja toriumtrikloridia. Kloorin ja erityisesti 37Cl -isotoopin soveltuvuus nopeisiin hyötöreaktoreihin on tunnettu vuosikymmeniä. Reaktori soveltuu myös köyhän uraanin ja ydinjätteen hävittämiseen. Reaktorin lämpötila on korkea, noin 1 000 °C. Reaktorin lämpötila asettaa vaatimuksia käytettävien suolojen suhteen ja erityisesti sopivan kiehumispisteen kannalta. Korkea lämpötila yhdessä sulan suolan kemiallisen korroosiotaipumuksen kanssa edellyttää paljon reaktorin polttoainepiirin putkistolta. Volframin seoksista ja piikarbidista oletetaan saatavan riittävän kestävät materiaalit reaktorin putkistoon.

DFR/m
Kaksoisfluidireaktorin toinen vaihtoehto DFR/m perustuu sulan metallin käyttöön polttoainepiirissä. Fissioituvista metalleista ei tehdä yhdisteitä muiden alkuaineiden kanssa vaan toimintapisteessään reaktorin lämpötila on niin korkea että polttoaineena käytettävät metallit virtaavat sulana. DFR/m odotetaan olevan tehotiheydeltään ja taloudellisuudeltaan vielä parempi kuin DFR/s. Koska polttoaine ei sisällä klorideja, reaktorin rakennusaineena voidaan piikarbidin sijasta käyttää zirkoniumkarbidia ja titaanikarbidia. Reaktorin lämpötila on noin 100° korkeampi kuin DFR/s-versiossa.

Lähteet










 Patentti WO 2013/041085 A2. Dual Fluid Reactor. Konrad Czerski, DE & Stefan Gottlieb, DE & Armin Huke, DE & Ahmed Hussein, CA & Goetz Ruprecht, DE. Application 2012000957, 21.09.2012, (28.03.2013). (PDF)



Viitteet

Aiheesta muualla
 Dual Fluid Reactor Institute for Solid-State Nuclear Physics kaksoisfluidireaktorin kotisivu


Luokka:Ydinvoima
Luokka:Ehdotetut energianlähteet
Luokka:Ydinreaktorityypit